379 



icke vara glatt. De niindie voro meia lunda, hade 

 talrikare, men kortare flirnmcrhar, kroppens yta dub- 

 belt strierad, stundom rjnkig, pa sldorna lillplattad. 

 Med dessa former torekom nagra ganger en annan 

 genomskinlig, tradlik, i andarna spetsig, med svaga 

 rorelser. Djuren lefva lange i det afrunna blodet, 

 anda till tjugufyra timmar. — Hos Cyprinus Gobio 

 fanns i blodet Globularia radiata W., rund, pa ena, 

 nagot afplattade sidan foisedd med en, sannolikt 

 inom en sugmynning sittande krans af ciller, liingre 

 an kroppens periferi — nagot likt Nordmanns Cos- 

 rnella? Samtidigt funnos i bukbetackningens cellval' 

 och svansens muskulatur blascellvafsmaskar (Blasen- 

 cellgewebswurmer), som mahanda hade nagon for-^ 

 vandtskap med djuren i blodet. Globularian ar sa 

 slor, att hon aldrig kan intranga i de minsta blod- 

 kiirlen. Hon bar mycken likhet med de af Rei- 

 CHERT beskrifna frla "Brutcellerna" af Ascaris acu- 

 minata. I blodet hos Cyprinus gobio funnos dess- 

 utoni Filarier med bredt hufvud och fin svans, samt 

 oandligt sma molekuler med en enda lang cilia, 

 och atlanga kroppar af atta i hvarandra inskjutna 

 ringar, hvilka man ocksa funnit hos Lacerta viridis. 

 — 1 blodet af Cyprinus tinea fann densamme sma 

 tradformiga djur i standig, lifjig, slingrande rorelse. 

 Hos Hyla arborea funnos haematozoer af oregel- 

 bundet oval form, med manga bugter pa ytan och 

 pa ena sidan med tattstaende flimmerhar; de rul- 

 lade sig stiindigt omkring sin axel. Hos en vattu- 

 sjuk Hyla arborea sags en annan form, an rund- 

 aktig, an nagot aflang, n)ed flera flimmerhar pa 

 regelbundna afstand och dubbla rorelser sasom hos 

 grodans, och som st;indigt rordes, utan att djuret 

 deraf flyttades, hvilket skedde endast da, niir djuret 

 an tog en mera langstriickt form. Med dessa fore- 

 ' kommo andra, kulformiga, af olika storlek, de storre 



