389 



Tiedje akleii al celleus genesis ar karnans bild- 

 ning. Sedan den sekundara ("Brut"-) cellen fait 

 sin rnenibian, och niedan den (nied undantag af 

 Torsta klj'fningskulan) blir (ri ur niodercellens meni- 

 bran, afsalter sig, ur innehallet, ungefar i niidten 

 en klar segHytande subslans, som kemiskt oFverens- 

 stammer med niodercellkarnans substans, och snart, 

 sannolikt omgifvande slg med en inembran, oTver- 

 gar till en beslamdt rund form. Det ofriga inne- 

 hallet iir ioke forandradt. Karnans membran bildas 

 sannobkt pa saninia satt som cellens membran, ge- 

 noin snmningom skeende differentiering och konso- 

 Jidering af elt peiiferiskt lager af karnsubstansen. 

 En karnkropp i karnans inre blel icke hos Stron- 

 gylus med sakerhet observerad. 



KoLfJKER anl'orde i Wgm. A. 1847, 9, mot 

 dessa iaktlagelser foljande anmarkningar. Reichert 

 ser hvarje klyfningskula omgifven af en membran; 

 Hergmann, Vogt, Bischoff och Kolliker deremot 

 forklara, liksom Reichert i stod af forandringarna 

 g^nom vatten, de tidigare stadiernas klyfningskulor 

 for hopar utan hylle, af morka, feltarfade, mest sma 

 korn och en seg, agghvilartad forbindningssubstans, 

 och lata endast de sista kulorna ofverga i celler. 

 ()m tidigare klyfningskulor utsiittas for vatten, blan- 

 dar sig detta stundom blott pa enskilta stallen med 

 forbindningssubstansen. Man ser da ingenting, som 

 liknar bristandet af en membran, utan substansen 

 drifver ut sig i form af vartor, som utan granser 

 ofvercfa i den oforandrade delen af samma sub- 

 stans. Blandar siij deiemot vattnet likformitrt, njed 

 hela forbindningssubstansen, da ser man kulan, ofta 

 temligen fullstiindigt, omgifven af en klar rand, som 

 mer eller mindre liknar en cellmembran. Men den 

 kan ej vara nagon membran, emedan, hos samma 

 djur, klyfningskulorna vid vattnets inverkan antaga 



