479 



sloiie scutes under livilopei ioderna karnans begiaiis- 

 ningsiinea vara skarpare, men var under utskjut- 

 nlngens period icke bestamdt igenkiinnelig. Med 

 stor precision ser man, i de sednare delningarna, 

 som aro omgifna af en ringa poition vitellus- 

 massa, att vid karnans delning Icke nya celler bilda 

 sig i en modercell. Processen ar tydlig anda till 

 32-delningen, men kan sednare endast har ocli der 

 foljas. Annu nar embrjo letnnat agget och ror sig 

 med ciber, bar bvarje histogenetiskt element ("vulgo 

 cell") en mycket tydlig kiirna, ocb alia synas har- 

 stamma fian dvn urspruiigliga karnan i agget. Det 

 ar grund till att antaga, att dessa elementer allt 

 fortfarande genom dylik delning lata nya framga, 

 ocb att saledes gulans klyfning endast ar borjan af 

 den bistogenetiska differentiering, som f'ortskrider 

 anda till djurets sista utbildning. Ar denna asigt 

 riktig, sa ar det nya individets prccexistens ej nier 

 att betvifla. Det obefruktade agget ar embryo med 

 latent lil. Gefruktningen gor dess \'\( aktivt. Bull. 

 Petersb. Ill, 31 Maj 1846. Fror. Not. XXXIX, 38. 



LeidiG, om gulans klyfning bos Echinodermer, 

 Isis, 1848, 166. 



Dufossf: meddelade i A. S. N. ser. 3, VII, 44; 

 Instltut, 1847, 175, nagra iakttagelser ofver utveck- 

 lingen af Ecbinus. Larven ar rundaktig, med en 

 depression som antydning af munnen, blir sedan 

 paronformigt forlangd mot den anala polen. Tarm- 

 kanalen ar redan synlig. Omkring anus visar sig 

 en rosett af sma skifvor, mellan bada polerna snja 

 skoldar sasom kretsformiga lineer, omkring munnen 

 labialtentakler. I detta tillstand forloras flimmer- 

 haren, och djuret faster sig, pa sextonde, adertonde 

 dagen, med analpolen, och utvecklar en stjelk. Tag- 

 gar bilda sig omkring munnpolen, djuret loser sig 

 Iran sin sljelk. lakttagelsen, icke atfoljd af figurer, 



