484 



lager, clet inre tunnarc, fastare, del yltrc tjockare, 

 niistan slemmigt, ' i hvilket spcrmatozoerna fastna, 

 Forf. fragar, om det inre lagrct uppkommer geiiom 

 koagulation, det yttre genom upplosning. Frobla- 

 san iir nu (oisviinnen. 1 det inre af vitellus ses 

 deremot ett Ijusf oniia(Je, nagot storre an IVoblasan, 

 iiggets kiirna enligt Baer. Derpa intrader, i tredje, 

 fjerde titnman, klyfoingen. Under densamma visar 

 vitellus den af Derbes (orst iakttngna oscillerande, 

 aldrig fullstandigt kringgaende, till riktningen onn- 

 vexlande livallningen, soni med inlet annat ar jem- 

 forlig an med den af BiscHOF iakttagna rotalionen 

 i kaninagget, som likval upplior innan vitellus delar 

 sig. Derbes anger, att hvalfningen upphor efter 

 sextondelningen; Krohn fann den annu forlfara 

 derefter. Med Derbes fann ban, att agg utveckla- 

 des alldeles utan hvalfning, hvilken stundom till orb 

 med saknades inom bela k alien. Sedan bela vitel- 

 lus ombildat sig till embryo, borjar denna alt roteia 

 genorn mycket langa cilier pa bela ytan. Den be- 

 star af ett tjockt periferiskt lager, ocb en central- 

 bala, hvars diameter icke ar storre an det forras 

 maktigbet. Lagret bestar af ofver bvarandra lig~ 

 gande polyedriska celler, annu mycket lika klyf- 

 ningskulorna, ocb som annu inneballa de vitellusku- 

 lor, hvilka foRut utgjorde klyfningskulornas inneball. 

 Dessutom ses i hvarje cell en karna, liknande dessas 

 blaslika karnor. Genom tillsats af sott vatten fram- 

 trader den tydligare. Vid tjugufjerde timman bri- 

 ster iigghyllet, ocb larven trader ut. Den ror sig 

 langsamt. Den blir elliplisk, kroppsbalan storre, 

 det periferiska lagret tunnare, utanpa jemnare. Ena 

 polen blir trubbigare ocb bredare; larven blir agg- 

 formigj spetsiga polen gar framst. I det inre af 

 kroppsbalan, mot trubbiga polen, ses en samling af 

 runda, tatt bopade, morka, temligen stora kulor, 



