500 



sjostjernor med fiillkomlig forvandllng och absorption 

 af larvorganerna i sjostjernformcn kii una jem Coras med 

 de nakna anifibierna, Dlpinnarierna med do ofriga 

 ryggradsdjuren, t\ hos de nakna anifibierna forvand- 

 las hela vitellussaeken i djurets buk- ocb tarmvag- 

 gar oeb intet bibang blir ofrigt, bosandra rjggrads- 

 djui' dereniot bblva vitellussacken ocb andra foetus- 

 organer ofxer sasom bibang. For ofrigt bbr bos alia 

 sjostjernor iiagot qvar, som visar larvens ursprung- 

 liga forballande till sjostjernan, nemligen stenkana- 

 lens lilla pclave, som utgar fran den excenhiskt 

 interradiala madreporplaten ocb med andra andan 

 stoter till ventralsidan, interradialt, excentriskt. Om, 

 utom naringsorganerna, annu en annan kanal med 

 cirkiilerande korn fortsalter sig in i sjostjernan, sa 

 star den sednare blifvande stenkanalen i samband 

 dermed; ocb bvem tanker icke, i denna bandelse, 

 pa ryggradsdjurens ligamentuni teres ocb nafvel? 

 Likviil, mcdan ligamentum teres iir en oblitererad 

 karlkanal, star stenkanalen i oppen iorbindelse med 

 fotternas vattenkarlsystem ocb emotlar eller afson- 

 drar utat vatten genom den porosa madreporplaten, 

 som, enligt Sharpey ocb Agassiz (se ofvan p. 462), 

 ar ett fdtrum for vatlensysleniet, nemligen bos Aste- 

 riae, ty bos Euryal?P, der den ar ventral, saknar den 

 stenkanalen, bos Opbinran bar den ingen porositet. 

 Bracliio- En annan med Dipinnaria beslagtad larvform, 



laria. i^^^^.g Ecliinodcrm bittills ar obekant, kallar J. Muel- 

 ler Bracbiolaria ocb beskrifver den. Berliner Ab- 

 handb 1848, t. 2, f. 4, 5j t. 3. 



De bar samtnanslallda ulvecklingsfoljder bafva 

 det gemensamt, att den ur agget ulvecklade larven 

 ar bilateral, simmande, forsedd med ett flimmer- 

 bram, som omger alia dess fria kanter. Pa ett 

 stalle i denna larvs kropp, i narbeten af magen, 

 uppstar en sasom ett minimum anlagd knopp, som 



