503 



en sjostjerna, Ixv af flimmerbramets likhet med Bi- 

 plnnarias sannolikt. Men roret mellan ryggen och 

 svalget synes vara detsamma, som det lor hos Ho- 

 lothurielarven Auricularia, vid bvars inre anda, som 

 vid en stam, bildar sig den rosett af bllndtarmar, 

 af hvilken tentaklerna och deras vattensystem ut- 

 vecklas. Det ar derfcire annu ovisst, cm Tornarians 

 ror star i forhallande till sjostjernans blifvande munn 

 eller iir stam till karlsystemet, nemligen stenkanalen. 

 I sednare fallet ar det vigtigt att veta, gm sjostjer- 

 nans madreporplat bildar sig vid rorets inre till 

 larvsvalget stotande iinda, eller vid den yttre naf- 

 velformiga arxlan. Det sisla ar, sa vida hela for- 

 utsattningen iir riktig, sannolikare, emedan hos Au- 

 ricularia tentakelrosetten bildar sig vid rorets inre 

 anda. Men om Tornarians ror skulle motsvara 

 Asteriernas stenkanal, kunde man vanta samma an- 

 laggning afven hos Bipinnarierna i det stadium, da 

 valtenkarls- och tentakelsystemet borjar att utvecklas, 

 jfr. ofvan vid Bipinnaria, p. 499. Slutligen kunde 

 hos Asterier med flera madreporplatar och stenka- 

 naler vantas, att deras larver skulle hafva flera sa- 

 dana utifran inat gaende ror, som Tornaria har ett. 

 M. A. 1849, 390; Zweite Abhandl. ur Berliner Abh. 

 1848, 29, t. 5, f. 4—10,- Dritte Abhandl. 23, t. 6, 

 f. 1—7. 



En larv, som JoH. Mueller fann vid Marseille, AnHcu- 

 i Februari och Mars, och som han kallade Auricu- jjjjjoj^ij'y, 

 laria, ar larven till Holothuria, sannolikt en Chiro- "»• 

 dota, Zweite Abhandlung, 26, t. 4; t. 5, f. 1 — 3; 

 Berliner Abhandl. 1848; M. A. 1849, 364. Den ar 

 byggd efter samma plan som Bipinnarian i dess 

 yngre tillstand, men med den skilnad, att flimmer- 

 bramet ej iir skildt i tva, ett for kroppens ryggdel, 

 ett for den ventrala skifvan, utan briimet ofvergar 

 fran dorsaldelens kant pa ventralsklfvans och fort- 



