42 9 



KoM.iKER ocli LowiG, on> utvecklingen af sam- 

 mansatta Ascirller, A. S. N., ser. 3, V, 217. 



JoH. MtJLLER beskref noggrannt, under (let pro- 

 visoriska iiamnet Vexillaria flabelluin, ett niiki'osko- 

 piskt djiir, soni sednare visade sig vara larven af 

 ett Amaraucium. M. A. 1846, 106, 1847, 158. 



Sars, som vld Floroe och Brem anger, 60"50' Salpa. 

 N. B., fiinnit Salpa iJinciiiata Cham, och S. spinosa 

 FoRSK., liar ofver dessa arters bada former lemnat 

 nocfarann beskrifninfj i sin Fauna litoralis Norveijlae, 



bo o D ' 



I, 63. Som liamre anda anser ban med Eschricht 

 den, ijenom livilken vattnet ini>ar, karniindan som 

 den bakre. I sadan stallning simma Salperna. Iljer- 

 nans slda kallar ban buksidan, kainans sida rygg- 

 sldan, hvilken vanligen vandes nedat. IJr beskrif- 

 nlngen pa Salpa runcinata, den ensliga formen, bemta 

 vi foljande. Den framre oppningens musknlatur ar 

 bos S. runcinata mera sammansatt an bos de af 

 Eschricht undersokta arter. De egentliga respira- 

 tionsniusklerna aro nio, ej sex, sasom Chamisso upp- 

 gifvit. De aro tillika de enda rorelseorofanerna. 

 Det af Eschricht sasom kanselns verktyg tydda or- 

 ganet, ar bar langt ocb smalt, bandformigt, pa tva- 

 rcn fint strieradt. Det fir beliiget pa respirations- 

 siickens buksida. Hos S. spinosa ar det mycket 

 kortai'e, men forsedt med ett langt, smalt bibang, 

 som slar upp i respirationshalan, ett tentakel, ana- 

 logt med dem innanfor galoppningen hos Ascidierna. 

 JNara derbakom ligger hjernan, ogenomskinllg, na- 

 stan rund, af flera sammansmiilta gangliei-j mycket 

 fina nerver strala ut derifran. Fran bakre sidan af 

 kanselorganet vidtager galen, som stracker sig bakat 

 for att fiista sig vid diaphragma EscHR., hvilket 

 skiljer respirationshalan fran digcslionshalan ; den ar, 

 som hos andra arter, pa tvaren strierad, besatt med 

 talrika flimraerhar, och genom ett tunnt mesobran- 



