434 



Species III. 

 S, runcinata Cham. S. fusiforrais Cuv. 



S. maxima var., Forsk. 

 S. runcinata gregata Cham. 



Species IV. 

 S. * S. punctata Forsk. 



Species V. 

 S. scutigera Cuv. S. bicaudata Quoy et Gaim. 



S. vivipara Per. et Les. S. nephodea Less. 



S. gibba Bosc. 

 S. dolium Quoy et Gaim. 



Species VI. 

 S. * analoga S. pinnatae Cham. S. proboscidalis Less. 



Species VII. 

 S. cordiformis Quoy et Gaim. S. zonaria Cham. 



S. polycratica Forsk. 



De ollka generationeriia af hvaije art skiija slg ge- 

 nom dispositlonen af muskelba nden, ocb genom f'ort- 

 plantningssiittet. De sanimansatta individerna upp- 

 koinma inom sin ensliga mor, genom knoppning pa 

 det af EscHRlCHT iipptackta organet, fosterroret, som 

 skulle kunna kailas "stolon prolifere", men som skiljer 

 sig fran stoloner hos andra djur deri, att det aldrig 

 visar sig utom djuret. De ensliga individerna dei- 

 emot, som haistamma fran hvar sitt individ af de 

 sanimansatta, alstras genom iigg och sperma. Hvarje 

 individ af de sanimansatta frambrinj^ar under bela 

 silt lif endast en afToda, ett enda agg. Dettas be- 

 fruktning sker straxt efter de sammansattas fodsel, 

 sa att det bast observeras under dessas utveckling 

 i deras ensliga mor, eller kort efter deras fram- 

 komst. Krohn kallar nervgangliets sida den 6f- 

 ra, hjertats och visceral-nuclei den undra, den 

 storsta oppningens anda den framre, den af oel- 

 lulosa bestaende manteln yttre byllet, och det 

 inre hyllet det, som innesluter respirationshalan, 



