454 



sferens bada poler. Perileriens platar lilltaga forst 

 i storlek och antal oinkiinty munnen, ocli, i man 

 som Echinen vaxer, ar det mellan de redan hildade 

 platarna der och genital- samt ogonplatarna, som 

 nya platar bildas. Med andia ord, och om mai) 

 tar i akt analoppningens egna lage hos Cldaiitler- 

 na, ar det framre regionen af kroppen, som torst 

 utvecklar sig, och i bakre regionen som nya delar 

 bilda sig, ungefar sa som Annelidernas och Hel- 

 minthernas leder bildas. Hos Asterierna ar den 

 opariga ogonplaten i spetsen af hvarje strale iden- 

 tisk med ogonplaten i spetsen al hvarje ambnlaker 

 hos sjoborren. I vinkeln mellnn stralarna oppna 

 sig ovarierna. De nya platarna maste saledes sokas 

 under dessa punkter. Det ar mellan ogonplaten 

 och de redan bildade platarna, som Asleriernas nya 

 ambulakralplatar utvecklas, medan interambulakral- 

 platarna bildas pa sidorna, ett forhallande, som 

 lemnar nagon ovisshet om de tva serierna aF inter- 

 ambulakralplatar, som folja hvarje sida af ett am- 

 bulacrum. A. S. N. ser. 3, VI. — Comptes rend us, 

 1846, II, 276. 



AgA-SSIZ bar ocksa hos Aster ias funnit en ap- 

 parat, fullkomligt densamma som lanternan hos Echi- 

 nus. Comptes rend us, 1847, II, 681. 



DuVERNOY bar med anledning af AgaSSIz's of- 

 van refererade framstiillning af Echinodermernas ho- 

 mologier, erinrat om sin i Institut, 1847, 208, med- 

 delade asigt deraf, och i Memoires de I'Academie 

 des sciences, XX, fullstandigare redogjort for den- 

 samma. Skeletterna hos sjostjernor och sjoborrar 

 .'iro fullkomligt jemforliga. Hvarje af de fem stra- 

 larna beslar af en midteldel af en dubbel series af 

 platar (ambulakralplatar) "vertebraldelen", och tva 

 sidodelar (interambulakralplatar) "costaldelen". Stra- 

 larna tiro hufvudsakligen desamma hos den symme- 



