455 



triska Spatangus som hos deti sferiska Echinus. 

 Men munnens excentriska lage har medfort olika 

 langder hos stralarna, olika mellanrum mellan ver- 

 tebraldelarna, olika diniensioner hos cosraldelarna. 

 Analoppningens forflyttning fran genitalpolen till co- 

 staldelarna af tva stralar har nastan intet iiiflytande 

 pa dessa stralars form och de stycken, hvaraf de 

 besta^ den straliga sammansattningen forblir den- 

 samma. Gor man ett vertikalt snitt af en arm af 

 Asteracanthion glacialis, af en arm af Asteriscus pal- 

 mipes, och ett horizontalt af en strale af Echinus 

 esculentus, sa visar sig fullkomlig motsvarighet mel- 

 lan de fasta delar, hvaraf dessa stralar besta. De 

 mellersta delarna, vertebraldelarna, aro desamma; 

 genomdragna af de kanaler, som bilda rorledningen 

 mellan de yttre sugfotterna och deras inre blasor. 

 Pa omse sidor derom ligga costae, hos Asterias gan- 

 ska korta, hos ^cliinus langa. Utanfor costae ses 

 hos Echinus en serie af fran)slaende delar, hvilka 

 bara taggarnaj de aro der tatt staende, hos Asterias 

 mera skilda, men hvarje motsvarande en tagg, som 

 den stodjer. I armen af Asterias, som hos Echinus, 

 ar skelettet ytligt, betackt af huden, och invandigt 

 bekladt med peritoneum, nar visceralkaviteten for- 

 langer sig i stralarna, Hos Asteracanthion glacialis 

 ar det likval vertebraldelen, som iir mest ytlig; 

 costaldelarna aro skilda fran huden, genom fibro- 

 cellulosa ansvallningar, hvilka bilda de knolar, som 

 taggarna genomga och som synas vara deras ma- 

 trix. Hos Asterier med fria stralar forena sig hvarje 

 strales costaldelar med costaldelarna af de tvenne 

 narmaste stralarna, sa att de fem stialarna bilda en- 

 dast en gemensam visceralhala. JNagot dylikt eger 

 rum hos Asteriscus palmipes ocli andra sjostjernor 

 med korta stralar, endast att visceral halan har ar 

 inskrankt till stjernans centraldel, och stralarnas 



