458 



heter, som de liafva hos Echinus och Spalangus. 

 Hvarje peciicellaria bestar a( tva tjocka hlad, run- 

 dade utat, platta inat, sa att de berora hvarandra 

 med hela ytan. De stodjas pa en knol, och rora 

 sig medelst ett slags las-led samt tva yttre laterala 

 abduktorer och tva inre adduktorer for hvarje blad. 

 Stjelken ar kort, utan kalkstaf, hinnaktlg, en fort- 

 sattning af Asterians hud. Ryggytans pedicellarier 

 af det andra slaget aro sma, talrikt hopade kring 

 medellineens taggknolar, sessila, men eljest af samma 

 byggnad. Pa kroppens undra sida sitta utvecklade 

 pedicellarier mellan yttre raden af taggar och sido- 

 tuberklerna. De aro foga talrika, mest ernellan fot- 

 terna och taggarna, der de aro omkring sextio i ra- 

 den. De aro storre an ryggsidans, bladen hvila pa 

 en tuberkel, som ar omsluten af den hinnaktiga 

 stjelken, hvilken ar vid, pungformig, sammandragen 

 mot basen. Pa Asteracanthion rubens sitta de ses- 

 sila pedicellarierna hopade kring spetsen af de tag- 

 gar, som folja fottcrnas fara. De aro nagot mer 

 sammantryckta och tangformiga an hos A. glacialis. 

 Pa andra delar af kroppen har A. rubens inga pe- 

 dicellarier. Asteriernas pedicellarier hafva tvagre- 

 nigt, Echinernas tregrenis^t hufvud, de forra endast 

 hinnaktig stjelk, de sednare med inre kalkstaf for^ 

 sedd. — Pedicellariernas funktion kan icke vara d( 

 af Erdl angifna, att fatta och till munnen fora fo- 

 doamnen. Dertill aro de for sma och for lang^^ 

 aflagsnade fran munnen. Som de alltid sta n^i^^| 

 sugfotterna och branchialpapillerna, a user DuvernoY 

 deras funktion vara att forsvara dessa fina delaj^^ 

 mot skada af sma rofdjur. — Hos Echini och Ci^Hl 

 darides har det subvertebrala karlsystemet endast 

 lokomotiva appendices, nemligen sugfotterna. Hos 

 E. esculentus star hvarje sugfot i samband med den 

 ime blasan genom tva ror, som genomga tva inat 



