464 



redan Sa.y kallade clem, liksom Cystidea V. BucH. 

 Om de fern oppningarna pa vertex aro ovarial- 

 oppningar, kan man ej, sasom hos andra Crinoideer, 

 anse pinnuloe for till fortplantningen horande or- 

 ganer. Leonh. u. Bronn, n. Jahrb. 1848, 292. 

 Cystidea. VoLBORTH upptog och besvarade V. Bucks in- 



kast mot tillvaron at armar hos Cystideerna, ocli 

 nekade de s. k. molimina brachlalia. Han anser 

 Cystideerna hufvudsakligast skilja sig fran ofriga 

 Crinoideer deri, att den dorsala sidan sa torherrskar 

 ofver den ventrala, att denna ar reducerad till ett 

 minimum, endast till munnoppningen, och armarna 

 saledes ryckt vida narmare munnen an eljest. Haji 

 delar dem i tva grupper: 1) Sadana, hvilkas kalk 

 visar radiation: Hemicosmites, Coryocystites, Echino- 

 encrinites och Cryptocrinites. 2) Sadana, i hvilkas 

 kalk nastan hvarje spar af radiation forsvunnit, 

 Sphaeroniter: Echinosphoerites, Sphaeronites och Pro- 

 tocrinites. Forf. beskrifver Echinosphaerites auran- 

 tium Gyll., visar, att porerna genotnborrade skalet, 

 att rafflorna egentligen tillhora inre ytan deraf, att 

 bada organerna upptagit respirationsorganer, homo- 

 losa med de s. k. tentaklerna hos Echini o. s. v. 

 Fem, mycket sallan sex assulae bilda den trehor- 

 niga munnoppningen, och i dess horn ledytor for 

 armarna. Deras ofra rand ar besatt med tentakler, 

 som ofverga pa armarna. Dessas antal ar vanligen 

 Ire, nagon gang Iva eller fyra, da munnens form 

 rattar sig derefter. Armarna aro stundom tvadelade. 

 Deras genomskarning ar trekantig och visar lumen 

 af den ventrala rannan mellan tentaklerna. Anus 

 ar alltid omgifven af fyra assulae, och tillslutes 

 tre sma trekantiga klaffar. Sphaeronites Leuchtenber' 

 gii V.= Sph. pomum Leucht., Beschreib. neuer Thier 

 Reste von Zarskoe Selo, 1843, och Protocrinites ovi 



formis 



1 



