587 



Vid klyfuingen ofskilja sig nSgra utbildade organer fr3n del 

 primitiva individet och ingS i elt nylt; vid knoppningen 

 nybildar sig ell individ hell och haJlet genom en ulskjut- 

 ning of del primitiva individels vafnader, utan alt della der- 

 till ger nagot af sina ulbildade organer. Alia punkler af 

 en' polyps yla kunna blifva utgangspunkter for knoppar, och 

 dessa aro bestamda for hvarje art, men i de fiesta fail be- 

 lagna i polypens hufvuddel, nara den del afdess kropp, som 

 genom ossifikationens fortgang blir polyparium. Till laget 

 kunna knopparna vara: calyculara (perisfomiska), basilara och 

 laterala, eller sitta pa gransen mellan dessa regioner. Hos 

 Prionastraea, bland Astraeinae agglomeratse uppsta calyculara 

 knoppar nara randen af calyx, langt fran columella. Ungen 

 bildar sig forst pa bekostnad af en del af moderdjurets theca 

 och septa, men fullstandigar sig snart, sa alt slutligen det 

 sednare ej bar forlorat nagon af sina konstituerande delar. 

 Denna submarginala knoppning lillhdr afven Siderastraeerna 

 och Thammaslraeerna, medan knoppningen ar marginal hos 

 Stylocoenierna, d. v, s. alt knopparna uppkomma pa theca, 

 i fdreningspunkten mellan flera calyces, hvarvid ungen sa- 

 ledes icke lanar nagot af det primitiva individels calyx. 

 Ofverallt der knoppningen ar marginal eller submarginal, aro 

 rSnderna af calyx aldrig fria, utan polyparilerna tatt slutna 

 till hvarandra och forenade genom sina Ihecae. Det ser der- 

 fore ut som om det primitiva individet hade begynt med alt 

 drifva laterala knoppar, men de tail sammanstallda polypa- 

 rilerna, i fdljd af stark reproduktionskraft, ej haft annan 

 utvag for knoppningen Sn genom calyces; men sa ar det 

 icke, knoppningen ar vid polypariets fria kanter likaledes 

 calyculjjr, aldrig lateral. Det iir den marginala och submar- 

 ginala regionen, som hos dessa former uteslulande eger fdr- 

 magan all drifva knoppar; polypariet blir derigenom massivt 

 och hdgt, och afven bredl, da ungarna hafva elt konstant 

 strafvjinde alt ulveckia sig hufvudsakligen pa ytlre sidan 

 om moderdjurets axel. — Den marginala knoppbildningen 

 bildar dfvergangen till den laterala, som tillkommer elt slort 

 antal arler." Den ytlre sidan bar knoppar pa olika hdjder 

 hos olika arter; oflast sitta de I narhelen af calyx och bdja 

 sig hasligt uppat. Det ar i de fiesta fall omdjiigt alt i elt 

 polyparium igenkSnna det primitiva individet, emedan delta 

 vid en viss punkt ej mera vaxer, utan upphinnesaf de yngre, 

 och i samband harmed star det fdrhallande, alt det primi- 

 tiva individet vanligen drifver endast tva till tre knoppar, 

 och upphdr sedan dermed atminstone for en tid, medan do 



