528 



genoin gaser), men natet liar ingon besliimd form, 

 lialrumnien samnianflyta, eller blott fa sadana aro 

 forhanden. Subslansen bildar ingenstades (llatnenler, 

 knippen, nerver. Det ena ar iioga lorbundet mod 

 det andra, ocli foist nar nerver utveckla slo', kunna 

 muskier saltas 1 verksamhet. Utaii elt samtnanbin- 

 dande iiervsystem aro muskier Icke nuijliga; diffe- 

 rentieriiigen af muskier ocb nerver ur den enkla 

 subslansen ar alltid liktidig. Den kontiaktila sub- 

 stansen hos Hydra iir fnllkomligt identisk med Du- 

 JARDINS sarcode med dess vaeuoler, sadan som det 

 renast visar sig hos Amoeba och polygastriska infu- 

 sorier, ocb enligt Quatrefages aterfinnes bos Syn- 

 bydra ocb Eleutheria, samt hos Rotatorier och Tai- 

 diijrader, hos bvilka sednare det visar ofveri^ano- 

 till egentlig muskelsubstans. Den oformade kon- 

 traktila subslansen hos de lagsta djuren antar hiii-, 

 med bibehallande af sin histiologiska beskafFenhet, 

 yllre form af muskier, och lemnar sltitligen rum 

 for formad kontraktil substans eller verklii^a musk- 

 ler. Det vill synas, att samma ofvergang e^rer rum 

 i djurindividets utveckling, att saledes bade i djur- 

 riket ocb individet den oformade kontraktila sub- 

 slansen ofvergar i formad, d. v. s. i nruskel. Den 

 kontraktila substansen upplriider i fdljande former: 

 1) Genomskinlig, homegen, struklurlos substans, mer 

 eller mindre nalformigt genombruten, i alia riktnin- 

 gar kontraktil, sammanhangande genom hela krop- 

 pen, bildande dess storre massa; intet nervsystem. 

 O f o r m a d kontraktil substans (In ( usor ier, Hy- 

 dra, Hydroider). 2) Genomskinlig, hon)ogen, slruk- 

 tui'los substans ulan fibrer, men skild i muskellika 

 massor. Nerver upptriida (Systolider; unga insekt- 

 larver). 3) Af fibrer beslaende, i deras riktning kon- 

 traklil substans. Formad kontraktil substans 



eller 



