530 



j)a inre }lnii at lapparna hos Geryonia, idegastio- 

 vaskulara kanalcrna lios Tljauniantias ocli samiolikt 

 alia sliigteLi. Nasselceller roiekoinma samiolikt hos 

 alia a Iter, men ingen branner. Muskels^slemet he- 

 star vanligen af en marginalrlngnHiskel, hvars viif- 

 nad ar en fortsaltning af randtentaklernas, koncen- 

 trlska ringinuskler, soin hilda tentakleinas vaggar, 

 och en dylik ring i lappranden. Hos Tunis lill- 

 komma iinnu longitiidinela niuskelband fian pedun- 

 kelns has till den mar^inala rinirmiiskeln. — Pe- 

 dunkelns hala ar magen. Vid dess has ar en nier 

 eller mindre utbildad hala, i hvilken de gastro- 

 vaskuliira kanalerna oppna sig, hvilka, ined undan- 

 tag for Willsia, odelade alga till randkailel, och, 

 stundom, sasom blinda forlangningar, in i tentak- 

 lerna. Men hos Thaumantias finnes ingen forhin- 

 delse niellan dessas haliijhet och kanalerna. Karl- 

 systemet ar dels nnlritivt, dels respiratoriskt, phle- 

 benteriskt. De af Wir.i, angifna, dessa kanaler 

 atfoljande finare blodkarlen kunde Forbes lika litet 

 soin Frey och Leuckart aterfinna. — Foitplant- 

 ningskoitlarna iiro belagna anlingen pa subumbrella 

 sasom hos Stomobrachium, Geryonia, Thaumantias, 

 Circe och Slabberia, eller pa inre och ofia delen 

 af pedunkelns halighet, sasom hos Tunis, Saphenia, 

 Oceania, Willsia. De aro icke sa tydliga hos Sar- 

 sia, Steenstrupia, Modeeria, der hela substansen af 

 pedunkelns vaggar synas besta af "germproducing 

 tissue". Hos Bougainvillea och Lizzia haller anord- 

 ninjren af konskortlarna medelvaofen mellan dessa 

 tva salt. Konen aro efler all sannolikhet skilda hos 

 alia artei*. — Vid bascn af randcirrerna sitta hos 

 de fiesta ogonen och otolitblasorna; de saknas hos 

 vissa Geryonier och Circe. Bada organerna aro 

 inncslutna i en gemensam bulb. Ololiterna vibrera 

 hos arter af Thaumantias och Oceania. Ogonen aro 



