539 



vill ej slanna vid (Midast saintnanfallniiigcii, under 

 delta namn, aF en viss krcts al' fakta, och ser i be- 

 namningeu amnia endast etl blldllgt uttryok, soni 

 bor utbylas mot det biillre: laiv, eller det iinnu 

 baltre: "parent", mot hvilket ord de skandinavlska 

 spraken ej ega nagot motsvarande. — Det viisendt- 

 liga vllkoret for foitplantningen iir: tillvaron af en 

 nukleerad cell, agget, och spermatozoon, produkten 

 aF en annan nukleerad cell, spermcellen, sanit kom- 

 bineringen aF bada. Vld belrid^tningen emottar iig- 

 get spermatozoets amne, och niir agget dereFter de- 

 lar sig i derivcrade celler, innehaFva alia dessa hvar 

 sin del aF den spermatlska kraFten. AF dessa celler 

 uppga nil de fiesta, Forandrade, i vaFnaderna och vat- 

 skorna aF ett nylt individ, men vissa aF dem For- 

 bliFva oForandrade och inneslutas 1 den kropp, soni 

 iir bildad aF deras melamorFoscrade brodei". Sa- 

 lunda ar, hos vertebralerna, der den allra storsta 

 delen aF celler melamorFoseias och atgar till em- 

 bryoncns bildning, en aFkomma aF den primitiva 

 Frocellen tillfinnandes i embryonens ovarier, och 

 torde lagga grunden till dessa, men den spermati- 

 ska kraFten ar har hos denna cellaFkomma icke bi- 

 beliallen, ufan stimulus aF en ny parning ar nod- 

 viindig For att vacka den till utveckling. Sa Forhal- 

 ler det sig deremot icke hos de liigsta djuren och 

 hos vaxterna. Ju lagre ett djur iir, desto mindre 

 iir den del aF iiggets cellei', som metamorFoserad 

 ingar i det nya individets viiFnader, desto slorre an- 

 talet aF inom delta innehallna derivcrade Frocellc^' 

 och nuclei, deslo slarkare individualiteten och sper- 

 nialiska kraFten hos dessa, hvilka derFore behoFva 

 endast den gynnsamma inflytelsen pa det dem iu- 

 neslu la nde individet aF viirma, Ijus, Foda, For alt 

 viickas till utveckling. Tillvaron aF dessa olorbru- 

 kade, med oForsvagad spermatisk kraFl begaFvado 



