608 



pa hvarandra foljancle perioder, ocir nagra af clessa 

 slagten lefva annu. Arterna aro, i de aldra flesia 

 fall, inskriinkta till den geologiska period, i livil- 

 ken de upptradt, ocli de flesia liittills inom olika 

 perioder sasom identiska anglfna arter aro skilda. 

 Endast tva arter gora undantag: Cera tot roc luis dno- 

 decim-costatus, som ar miocen vid Turin och plio- 

 cen vid Asti, och Cyatliina pseiidoturbinolia, som 

 ar pliocen pa Sicilien och lefvande i Medelhafvet. 

 A. S. N. ser. 3, IX, 338. — Af fyrtiotva arter Ocn- 

 linider aro endast fern ton utdoda och af Psendocu- 

 liniderna fyra af tretton. Oculiniderna af andra af- 

 delningen, med likstora septa, iifvensom Pseudocu- 

 linerna med samma karakter finnas ingenstades fos- 

 sila. Familjen upptrader i ofrigt med fa aiter i 

 juraperioden, fortgar genom kritperioden och tilltar 

 nagot i den terliara. Ingen art ar hillills kand i 

 tva pa hvarandra foljande perioder j 1. c. XITT, t08. 

 — Astraiiderna hafva ingen representant i pala^o- 

 zoiska lager, ty Palaeosmilia, som i borjan fordes 

 till denna familj, befanns vid nogare granskning vara 

 en Cyathophyllid. De visa sig forst i musselkalken, 

 fortga genom alia foljande perioder, och na sitt ma- 

 ximum i niitidens varmare trakter. De fossila ar- 

 terna aro ungefar lika manga som de lefvande, och 

 de forra mest talrika i coral-rag, craie tufau, och 

 molassen. Af 78 genera aro 30 uteslutande fossila, 

 28 uteslutande lefvande, och 20 innehalla bade lef- 

 vande och fossila arter; 1. c. XII, 189. — Eupsam- 

 miderna hafva nastan samma geologiska utbredning 

 som Tiirbinoliderna, men upptriida icke forr an i 

 krilformationen, med tre arter. I tertiara perioden 

 blifva de talrikare, men annu mera i nutidens haf, 

 der man kiinner lika manga lefvande arter som 

 fossila i alia foregaende perioder. Der ar 



slf'igte 



