545 



formen som hos Agalmopsis. Hvarje sngrcir skyd- 

 das af elt mycket tunnt broskfjall, och vid dess has 

 sitter pa ena sidan en faiifi^trad, mycket lang, med 

 manga bitradar, som sluta i aflanga purpurroda 

 blasor, fran hvilkas midt en kort trad utgar. Pa 

 andra sidan sitter en blaslik bildning, den Meyen 

 kallade agg-gommet, men som, medan den till for- 

 men mycket I i knar bakstycket, bar i bottnen en oval 

 karna, inneballande cigg «ned froflnck och froblasa. 

 Dessa "agg-gommen" hafva liflig, egen^ ma.netartad 

 rorelse, alldeles sasom de vid Agalmopsis beskrifna 

 manliija bildnin^farna, och aflosa si<j latt tillsammans 

 med sugroret, fjallet och fangtraden. De aro gem- 

 mer, "nya framvaxande, med modren olika individer 

 af en andra sjeneration, som sannolikt aldrij? blifva 

 lika modren, analoga n»ed dem som forekomma hos 

 Coryneer, Tubulariner, Sertnlariner". — Till denna 

 art hor det af Stuwitz i IVIag. f. Naturvidensk. 

 XIll, 252, beskrifna djuret fran Christianiafjorden. 

 Bland andra ar afven Ersiea Eschsch. ett pa frag- 

 raenter af Dipbyes bildadt slagte, som bor forsvinna. 

 Fauna litoralis Norvegiae, I, 41. 



Costa gaf anatomiska iakttagelser om Dipbyes 

 i sin Fauna del regno di Napoli, utdr. i Isis, 

 1848, 430. 



HoLi.ARD har i A. S. N. ser. 3, 111, 248, gifvit 

 undersokningar af Velella spirans (Holothuria) FoRSK. 

 EscHSCTiOLTZ = V. limbosa Lamk. Han a user delta 

 djur sta mellan Meduserna och Actinia. Pa undra 

 ytan star ytlerst en rad fina, langa tentakler, och 

 derinom tva, tre rader af kortare, tjocka, kontrak- 

 tila, i andan ansvallda sugare, vattenror, for respi- 

 rationen. 1 midlen af dessa bgger den rorformigt 

 framstaende munnen, som leder till magen, hvilken 

 at andarna fordelar sig i randen, utan att, som 

 Prof. Lovens Arsb. 1845—49. ^^^ 



