618 



verkliga ciikiilalionsorganer, som representera do 

 hogre (1)11 rens eiula eller flerfaldiga hjerta. De 

 kunna ej anses sasom respirations- eller generations- 

 oiganer. Vanligen fimies blott en sadan hjeitblasa, 

 som innehaller eU iDed blodet analogt fluidum al' 

 Ijusgul farg. Hos Vorlicella bar den en ofantlig 

 storlek, en diameter af 0,020 millim. bos ett individ 

 af 0,080 iiiillim. langd. Den bar der egna vaggar 

 ocb slutar framat i en dnctus af gul (arg. Hos 

 Kolpoda ocb Glaucoma ar den afven ensam, men 

 mindre i forballande. Hos Dileptus finnas tva bjert- 

 blasor, som sammandraga sig successivt, den ena i 

 bakre delen af djurets kropp, den andra i dess 

 midt. Hos Vorficella fjller sig blasan langsamt, 

 ocb tommer sig efter langa mellanstunder, men da 

 bastigt. Den sammandrar sig bvar annan till bvar 

 sjette miniit, alltefter temperaturen ocb djurets lif- 

 ligbet. Hos Kolpoda deremot ocb Glaucoma arc 

 blasans rorelser tatare, ocb den utvidgar sig ocb 

 fylles ogonblickligen med blod. Sammandragnin- 

 garna ske, vid 20° varma, bvai* sjunde till bvar 

 tionde sekund. Comptes rend us, 1848, H, 517. 



EcKHARD gaf i Wgm. A. 1846, 209 en fram- 

 stallning af Infusoriernas natur, deri ban bekraf- 

 tande sammanstaller Ehrenbergs ocb egna iakt- 

 lagelser. 



Siebold deremot, som indelar Protozoa i tva 

 klasser, Infusoria ocb Rbizopoda, ser i bada encel- 

 liga djur. De forete ingen fran den ofriga vafnaden 

 afscindrad muskelmassa, utan en alltigenom kon- 

 traktil gelatinos kroppsmassa. Endast i Vorticellans 

 stjelk finnes en langsmuskel, som far tvarstrier vid 

 den spiraliga sa m ma ndragn ingen. Djuren forrada i 

 rorelserna Ij'dlig kansel ocb vilja, ocb mottagligbet 

 for vissa sinliga intryck, men den roda flacken star 

 icke i forbindelse med nagot sasom nervmassa tyd- 



