G26 



(lerloie bast, iUt bt'trakt;> Uhi/opotlLina sFisorn egen- 

 domligt niodifierade cnkia celler, hvilka njaliaiicla 

 hafva en inenibran, men atniinstone i utbildadl lill- 

 stand sannolikt ingen kaina, och alt slalla dein lios 

 de andra infiisoiierna i de encelliga djurens klass. 

 — Rhizopodeinas kontraktila substans ar ntan tvif- 

 veJ inycket niira forvaiull nied deii som Ecker be- 

 skrifver bos Hydra, se ofvan p. 527. I hela djur- 

 riket upptrada sasom sadana substanser blott Iva: 

 cellmembranen ocb ctdlinnehaliet, livijka anlincftn 

 hvar for sig elhr tillsanioians bilda en konliaktil 

 elementardel. Andia delar, sasom cellkainor ocb 

 deras derivata, karnfibrer ocb elasliska fibrer, ofor- 

 mad substans som ej bgger i celler, coagulerad 

 fibrin o. s. v., aro aldrig kontraktila. Kontraktila 

 cellmembraner forekofnma: a) bos encelliga djur: 

 sasom belt kontraktila menibrancr bos Gregarina, 

 Leucopljrys, Coleps, Tracbelins, Loxodes, Bursaria, 

 Kolpoda, Uroleptns ocb manga andra infusorier^ 

 sasom roiliii^a ntvaxter af en kontraktil eller orcirliof 

 menibran bos Opalina, Bursaria m. fl. 5 b) bos icke 

 sjelfstandiga, enkla celler: sasom in toto kontraktila 

 membraner, t. ex. hjertcellerna bos Alytes- ocb 

 Sepia-embryoner, Planarie-embryonernas celler, de 

 i svansen bos Tuhicat-larver, i svansblasan bos Li- 

 max-embryoner j sasom partielt kontraktila membra- 

 ner, flimmerbar pa epitheliumceller; c) bos celler, 

 som aro sammansmalta till ett roi', kapillara lymi- 

 ocb blodkiirl. Kontraktilt cellinneball finnes: a) bos 

 encelliga djurj b) bos icke sjellstandiga celler: sper- 

 matozoiderna, bvilka uppsta som nederslag i sades- 

 cellcrnas karnor; c) bos ror, som uppstatt genom 

 sammansmaltning at' celler: de animala eller tvar- 

 strierade njuskelknippena. Kontraktila membraner 

 ocb kontraktilt cellinnehMl samniansmalta i en massa 

 visa: a) encelliga djur, (orutsatt att Actinopbrys ocb 



