631 



ScHMARDA, adriatiska hafvets aiter och de vid 

 Wien ocl) Olruiilz forekoinniaiide; Klfine Beitrage 

 z. Naturgeschiclite d. Infusorien, Wien 1846 j Hai- 

 dingers Bericlitc, I, 177. 



HeNLE, M. a. 1845, 369; FrANTZIUS, ohser va-Gregarina. 



tiones quoedam de Gregarinis, Beiolini 1846, Wgin. 

 A. 1848, 188j Steln, M. A. 1848, 182; Koi.uker, 

 Sclileiden u. Nagelis Zeitsclir. f, wissenscliaftl. Bota- 

 nik, 1845, 97, Zeitschr. f. wissenscliaftl. Zoologie, I, 

 1, Mittlieilungen d. Gesellscliaft in Zurich, 1, 41; 

 Brucii, Zeitschr. {\ wiss Zool. II, 110; Hammer- 

 SCHMiDT, Haid. Ber. , I, 78, hafva meddelat under- 

 S()kningar oni Gregarinerna. Dessa djur forekonima 

 i tarmkanalen, nagongang i bukhalan hos insekter 

 och insektlarver, hos hafs- och sotvatlens-maskar, 

 hos Lumbrici i generationskortlarna. Bland insekterna 

 i\v det inest rofdjur, as och excrementer fortarande 

 arter som hysa dem. Storleken ar hogst en linea 

 (Didyrnophyes gigantea ensam hlir fern Jin. lang), 

 de fiesta aro niycket mindre. De yngsta individerna 

 hafva noga de aldres form. Kroppen ar en ^g^- , vals- 

 eller spindelformig blasa, utan miinn och anus. 

 Stein indelar Gregarinerna i tre fanjiljer: 1) Monocy- 

 stideic, oledade, hufvudlosa^ 2) Gregarinariuel nied 

 tvadelad kropp, idet den genom en yltre insnorning 

 och inre skiljevagg ar delad i hufvudsegment och 

 kroppsegnient, hvardera med sin egna halighet; 3) 

 Didyniophyidye, som hafva afven kroppsegmentet de- 

 lad t i tva genom insnorning och skiljevagg, och sa- 

 ledes hela kroppen delad i tre skilda halor, hufvud, 

 JVamkropp och bak kropp. Hyllet ar hos alia glas- 

 klait, glalt, elasliskt, strukturlost, homogent, losligt 

 i iittiksyra, hos nagra ntvuxet i frans- eller harlika 

 utskott, som alltid aro ororliga. Det ar i hog grad 

 permeabelt for valskor. I det inre finnas inga or- 

 ganer, utan endast en konsistent, sannolikt agghvit- 



