117 



> 



og som oftest tillige hele Kroppen i en bestemt Reining. 

 Noget Saadant, veed man, kan falge med enhver hvilken- 

 somhelst Beskadigelse afHjernen (Tvangsbevaegelser) ; men 

 ved Dreiesygen havde man allerede laenge vidst, at del 

 neermest fremkaldes ved Tilstedevaerelsen af en Blaere i 

 Hjernens Indre af Sterrelse som en N0d, en Valned eller 

 derover. Paa hver saadan Blaere af et dreiesygt Faars 

 Hjerne fmdes i Reglen en stor Maengde, ofte flere hun- 

 drede, maelkehvide Pletter. De bleve (1780 af den tydske 

 Naturforsker Leske) bragte under Mikroskopet, og fandtes 

 nu hver for sig at vaere et lignende Hoved med en Krands 

 af skifteviis korte og lange Kroge og bagved dem de fire 

 Sugeskaale, som paa andre Haleblaereormes Hoved. I hos- 

 staaende Figur seer man af en saadan Blaere fra et dreie- 



Fig. 4. 



sygt Faars Hjerne et lille Stykke med tre Hoveder i staerk 

 Forsterrelse. Det.ene af Hovederne er skjult i'Blaeren, 

 men det andet er heelt, det tredie halvt udstrakt. Paa 

 hiint (det mellemste paa Figuren) er Snablen kraenget tilbage, 



