118 



Inorved Krogenes Spidser komme til at staae frit frem, 

 paa dette derimod er Snablen kraenget ud, hvorved Krog- 

 spidserne dreies tilbage. Jeg bar fornylig med Prof. H. 

 Bendz iagttaget en saadan Blaere, som vi havde taget ud 

 af et dreiesygt Faars Hjerne og derpaa lagt i varmt Vand, 

 og vi saae de bolgende Bevaegelser af den endnu levende 

 Bla3re ganske saaledes, som jeg saa ofte tilforn havde sect 

 dem hos de levende Haleblsereorme fra Faarenes Net. 



Altsaa ogsaa disse mangehovede Blaereorme (Polyce- 

 phalus eller Coenurus cerebralis) ere umiskjendeligen selv- 

 staendige Dyr. De have intet Spor til Forplantelsesred- 

 skaber. Den eneste Maade, hvorpaa man kunde taenke sig 

 enFormerelse af dem, maatte vare, om hvert afHovederne 

 kunde rive sig 10s og udvikle sig selvstaendigt. Men man 

 havde aldrig iagttaget en saadan Lesrivelse af de enkelte 

 Hoveder, og aldrig truffet Dyret uden netop i Faarenes 

 Hjerne. Hvorledes skulde det da vaere muligt, at et saa- 

 dant Hoved, om det end kunde rive sig 10s fra den fael- 

 leds Blaere, kunde faae Adgang til et andet Faars Hjerne? 

 Ingen turde vove, herom endog kun at yttre en Gisning, 

 og der var da intet Andet tilbage, end at tye til Antagel- 

 sen af en generatio aequivoca. 



Om muligt end umiskjendeligere stod denne Antagelse 

 som n0dvendig med Hensyn til en anden BlaBreormeform, 

 som vi her endnu ville see hen til. 



Undertiden finder man i de planteaedende Huuspatte- 

 dyrs Lever eller Lunge een eller flere ganske simple B1&3- 

 rer, taet omsluttede af en fastere Kapsel, der aabenbart er 

 dannet paa Bekostning af det OrganvaBv, hvori den sidder. 

 Paa Overfladen af disse Blaerer er intet Spor af nine maelke- 

 hvide Pletter, der, som vi nys h0rte, paa Faarehjernens 

 Blaerer vise sig at vsere Hoveder med fire Sugeskaale og en 



