105 



givet, hvorimod Steenstrup isaer fremhaever den phy- 

 siologiske Side , de vexlende Generationers Funktionsforhold. 

 Han troede nemlig at fmde Generationsvexelens Betydning 

 i en til saeregne Generationer knyttet organisk Yngelpleie, 

 hvorfor ban kalder disse Generationers Individer Ammer 

 og sammenligner dem med Arbeiderne bos Bierne, Ves- 

 perne, Myrerne og Termiterne. 



Fra el mere rent physiologisk Standpunkt betragter 

 Leuckart Generationsvexlen i Forbindelse med alle de 

 Forskjelligheder, der flnde Sted imellem de til samme eller 

 til forskjellige Generationer herende Individer. Generations- 

 vexelen bliver efter ham enArbeidsfordeling, og denne 

 Arbeidsfordeling bevirker den store Formforskjel mellem 

 Individerne. 



Dersom vi naermere gaae ind paa en Sammenligning 

 af Generationsvexlen bos Dyrene og Planterne, maae vi 

 gaae ud fra Forplantningen , som jo afgiver det bedste 

 Sammenligningspunkt imellem de tvende Raekker af de orga- 

 niske Vaesner, Dyr og Planter, idet de begge formere sig ve d 

 JE g og ved K n o p p e r ; men medens den sidste Forplantnings- 

 maade gjennemtraenger hele Planteriget, er den i Dyre- 

 riget treengt ned i de lavere Klasser. Vi gjennemvandre 

 saaledes hele Hvirveldyrraekken uden at traeffe noget Exem- 

 pel derpaa, og selv blandt de heiere Leddyr er den sjel- 

 den. Det er ferst hos de lavere Leddyr t. Ex. Ind- 

 voldsorme og hos de lavere Bleddyr Salper, Gbple- 

 polyper og Polyper , at Forplantningen ved Knopper bliver 

 almindelig. Denne er ledsaget af Generationsvexel, d. v. s. 

 Knoppen er af en anden Form og en anden Natur end 

 det Dyr (Ammen), der bar frembragt den. Af Baendel- 

 ormens Amme, eller, som den i Almindelighed kaldes, 



