101 



ligheden kun begge Kj0n tilsammen kunne betragtes som 

 et Individ. I en langt heiere Grad aabenbarer den qvali- 

 tative Sammenligning af Planteskuddene ikke blot af samme 

 Art, men af den samme Plante, os den samme Mod- 

 sigelse imod den saedvanlige Opfattelse af Individet. Saa- 

 ledes see vi t. Ex. hos Agerpadderokken (Eqvisetum ar- 

 vense) Skud af et belt forskjelligt Udseende fremgaae af 

 den samme Mellemstok: i det tidligste Foraar blege, ugre- 

 nede Staengler, som baere en kegledannet Frugtstand, 

 senere gr0nne, forgrenede, ufrugtbare Staengler med 

 krandsstillede Grene. Undersegelsen af den underjordiske 

 Vegetation viser os endog andre Arter af Skuddannelse, 

 nemlig Udlebere og knolleagtige Knopper, som senere 

 sondre sig af sig selv. Lignende Phaenomener frembyder 

 Hestehoven (Tussilago Farfara)J, som i det tidlige Foraar 

 jager blad!0se,' aspargeslignende, skaellede Skud iveiret, 

 der slut^e med en lille gul Blomsterkurv, men laengere 

 ben i Sommeren efterfelges af andre bladbaerende 

 Skud. Kartoflen bar tre Slags Staengler, nemlig Knollene, 

 underjordiske Ranker og overjordisk blomsterbaerende Staeng- 

 ler. Paa mange Traeer adskiller man i det daglige Liv 

 L0v- og Blomsterknopper; lader os betragte, hvorledes det 

 hermed haenger sammen t. Ex. hosKirsebaertraeet; paa 

 den samme Gren fmde vi her Knopper, som voxe frem til 

 L0vgrene uden at baere Blomster, og Grene som 

 paa en forkortet Axe blot baere Skael og Blomster. 



Undersege vi naermere, hvorpaa disse Forskjelligheder 

 egenlig beroe, fmde vi, at Grunden ligger i en Fordeling 

 af Udviklingens (Formationernes) forskjellige Trin. Vel 

 gives der Planter, paa hvilke hele Udviklingsraekken fra 

 Rod- og Staengelblad af lige til Blomsten og.Frugten 



