der altid mod 0st, hvor det altsaa f0rst opherer, me- 

 dens man vesterpaa bestandig bar Str0mmen senere. 

 Den Str0mning, der saaledes begynder i Naals0-Fjorden 

 og 10ber mellem Vaag0 og Str0m0 i NV altsaa Vest- 

 fald dreier sig, naar den kommer ud i rum S0, til N 

 og NO - - altsaa Ostfald saa at man kan roe rundtom 

 alle 0erne paa denne Maade og komme tilbage til Naals0- 

 Fjord med den samme Str0m, som man foer ud med. Da 

 Ostfaldet begynder med Ebbe, Vestfaldet med Flod, ere 

 Str0mfaldene rimeligst at ansee som en F01ge af disse 

 Forandringer i Havet. Naar et Stromfald er udlobet, ind- 

 trader Stille (Kirrindi) af kortere eller laengere Varighed, 

 eftersom Str0mmen er haard eller mild. Str0mmen er 

 haard de 3 Dage f0r og efter Nymaane, saaledes at 

 den er vaerst Dagen efter Nymaane; den haarde Str0m 

 10ber meget hastigere end den milde og dreier sig saa 

 hurtigt, at det er vanskeligt at rette sig derefter, naar 

 man er tilbaads ; paa den Tid er ogsaa Stilstanden imel- 

 lem Str0mfaldene kortere end ellers. I Foraarsmaane- 

 derne, isaer i April, erStrommen haardere end ellers, lige- 

 ledes naar det er klar, kold Luft med Blaest. Medens 

 Str0mmene i de mere aabne Fjorde ere regelmaessige og lette 

 at rette sig efter, ere de derimod i de indknebne .Fjorde 

 og Sunde h0ist uregelma3ssige ; thi Hovedstr0mmens Vand- 

 masse kan, ved at st0de mod fremstaaende Naes, Skjaer 

 eller Sligt, blive dreven i en anden Retning, hvorved der 

 i det samme Sund kan dannes flere Str0mninger, saa to 

 Baade kunne roe forbi hinanden, hver sin Vei, og dog 

 begge med Str0mmen. Naar Sundet bliver meget smalt, 

 som mellem Hvalvik (paa Str0m0) og 0ster0, bliver Str0m- 

 men saa strid, at det kun i Magsveir, og det med megen 



i* 



