6 



felger en ny efter, sommetider strax, sommetider med et 

 lille Mellemrum, alt eftersom Veiret er mere eller mindre 

 heftigt ude paa Havet; der er en saadan Susen paa San- 

 den, at man ikke kan here en Andens Ord, om ban staaer 

 taet ved Siden af En. Naar Braendings-B01gen terner mod 

 steile Klippevaegge , er Virkningen en anden. Dersom vi 

 fra det Standpunct paa Sanden ved Lejnum, hvor vi for 

 taenkte os hensatte, vende os mod Nord, ville vi blive Vid- 

 ner til dette Syn; thi et Par Besseskud fra Sanden, paa 

 den anden Side af Udl0bet af Lejnnara, der lidt laengere 

 inde danner en lille Fos, erKysten steil og temmelig h0i. 

 Naar S0en steder mod denne Kyst, sproiter den sit Skum 

 saa h0it op, at man bliver aldeles overstaenket deraf, selv 

 om man staaer et godt Stykke tilbage fra Skrsenten, og 

 dette Sted er dog godt 200 Fod h0it. Er Veiret stille, 



bar Vandet naturligviis ikke den Voldsombed, som naar 



f- 



det blaeser stserkt; dog ere Braendingsb01gerne meget h0ie, 

 men Skummet falder tilbage i S0en og spr0ites ikke ind 

 over Land. I de KMter og Huler, der findes saa hyppigt 

 paa Faer0erne, traenge B01gerne ind med en saadan Kraft, 

 at den sammentrykkede Luft med et forfaerdeligt Bulder 

 maa bane sig Vei ovenover S0en. Det er naturligt, at 

 disse vedholdende Brsendinger fylde Luften med en Maengde 

 saltholdige Dele, der saette sig som Krystaller paa Haender 

 og Ansigt. 



Jaevnt og stille som 0resund eller Kattegat er Havet 

 omkring Faer0erne kun sjaeldent; thi selv om S0en er gan- 

 ske blank, kan den vaere i en staerk, svingende Bevaegelse, 

 som kaldes "allda", og da ere B01gerne ofte overordentlig 

 h0ie, men de bryde aldrig. Naar man er paa Baad i en 

 saadan S0, glider man med stor Hast ned imellem B01- 

 gerne, hvor man Intel seer, uden Vandmasserne omkring 



