sig. Sommetider synker B01gen tilbage, medens Baaden 

 er paa dens Top, saa at denne med et staerkt Pladsk fal- 

 der ned i B01gedalen, idet den slaaer S0en ud fra sig til 

 begge Sider. Saadan Dynning setter S0en med stor Vold- 

 somhed ind i Fjeldklefterne og foraarsager endnu staerkere 

 Torden og Kanonade end den almindelige Braending. Den 

 farligste Form, hvori S0en kan yttre sin Vrede, er naar 

 Havet staaer i R0g, hvilket Faeringerne kalde "at gliiSa." 

 Naar nemlig fiere Vinde m0des paa S0en, pidske de Over- 

 fiaden i lange Straekninger , saa at Vandet feies som St0v 

 hen igjennem Luften. I saadan S0 er det vanskeligt at 

 styre en Baad, og Faeringerne have her rigtig Leilighed 

 til at vise deres Konst, thi kommer en saadan "glaSa" 

 paa Siden af Baaden, kaentrer den oieblikkelig. 



Der findes en heel Deel Aaer eller Elve , Inds0er og 

 Kilder paa Faer0erne. Aaerne ere kun smaa, og de 

 kunne fordetmeste passeres uden Vanskelighed , undtagen 

 just om Foraaret, naar den smeltede Snee fra Fjeldene 

 foreger Vandmassen saa meget, at de svulme op til ri- 

 vende Floder. Det Samme er Tilfaeldet om Efteraaret, 

 naar der i lang Tid falder megen ftegn, Da der ingen- 

 steds paa Faer0erne er Sletter eller Dale af stor Udstraek- 

 ning, er Aaernes L0b ikke roligt og umaerkeligt som i 

 Danmark; men de ile med rivende Fart nedad Klipperne 

 og ende som oftest i smukke Fosser. Jeg har leiligheds- 

 viis naevnet Lejnnar-Aaens Udl0b i Lejnnafoss; men de 

 smukkeste Fosser ere dog Bossdala-fossur, som er Mtm- 

 dingen af en Elv, der 10ber ud fra Sorvdgs-valln paa 

 Vaag0, og Fossa, imellem Bygderne Hvalvik og Haldors- 

 vik paa Nord-Str0m0. Ved den sidste af disse Fosser er 



