11 



ledes gaae oppe paa Fjeldtoppene i klart Solskin, medens 

 Taagen ligger under En som et hvidt, b01gende Baelte 

 midt om Fjeldene, og i Dalene og paa Seen er der alter 

 Solskin: denne Taage kaldes pollamjorki. Alter kan 

 Taagen boltre sig i hvidgraae Masser hen over Fjeld- 

 toppene, medens Luften er klar forneden; derfra lum- 

 ler den da ofte ned i Dalene : denne Taage kaldes skadda. 

 Den Iredie af Taagens saedvanligsle Former kaldes med 

 et almindeligt Udtryk mjorkl: denne opfylder Dalene og 

 b01ger henad Havel som et Lagen; Alt er indhyllet lige- 

 som i et klamt Taeppe, og man kan naeppe see Haand for 

 sig; dog bar en saadan Taagedag sin saeregne Interesse 

 ved den underlige Hemmelighedsfuldhed , hvormed den 

 spaender Nysgjerrigheden og opfordrer En til Forventnin- 

 ger, som hyppigt skuffes. Naar man saaledes f. Ex. blot 

 roer lidt ud paa en Fjord i Taagen, og mener, at man 

 let kan komme tilbage igjen til det Sted, hvorfra man drog 

 ud, saa opdager man pludselig, efterat man bar roet laenge 

 og er bleven lidt mistaenkelig over, at Yeien er dobbelt 

 saa lang hjem som ud, at man er en halv eller maaskee 

 en heel Miil fra sil Bestemmelsessted, idet Baad-Stavnen 

 med Eel sleder mod en Klippe, som man Iroede sig langl 

 borte fra. Del Vaerste ved Taagen er, at den saa let vild- 

 leder Folk tilfjelds og tilsees , naar de have gleml al lage 

 del allid nedvendige Compas med, og saaledes lei foraar- 

 sager Ulykker, idel man enlen kan slyrle ned fra en Skraenl, 

 som man ikke seer, eller med en Baad komme ud paa 

 del aabne Hav. 



Ved Siden af Taagen spiller Vinden den vigligsle 

 Rolle i del faeraiske Klima. Da Luflen paa Faereerne er 

 saa overordentlig urolig, opstaaer der ofte voldsomme 

 Storme, isaer om Vaar og Hesl. De nordlige Vinde ere 



