14 



Faereerne, naturligviis falsk og meget overdreven. Yinter- 

 kulden er langt staerkere hernede i Danmark, og paa Faer- 

 0erne er det sjaeldent, at Isen kan baere, selv paa Ind- 

 seerne og Kjaerene, medens Havet naturligviis aldrig fry- 

 ser til, ikke engang inde i de lange Fjorde. Om det 

 faeraiske Klima er sundt eller ikke, er naturligviis ikke godt 

 at afgj0re fra et almindeligt Synspunct: Faeringerne ere 

 sunde, kraftige Folk, der opnaae en meget h0i Alder og 

 meget sjaeldent hjems0ges af andre Sygdomme end en 

 Forkj01elses-Farsot, som hersker hvert Foraar (krim}. Ef- 

 ter den sidste Folketaelling var D0dsfaldene for 1840-44 

 1 af 69, medens der i Danmark i samme Tidsrum d0de 

 1 af47; herved maa desuden bemaerkes, at en stor Maengde 

 Mennesker komme af Dage ved TJlykke paa Havet eller i 

 Fuglebjergene, saa man vist gjerne kan antage det faer0iske 

 Klima for overmaade sundt. De Danske, som boe 

 deroppe, befinde sig ogsaa vel, naar de forstaae at ind- 

 rette sig efter Forholdene , og den megen Tale , man h0- 

 rer om Kirtelsvaghed, engelsk Syge, Fjottethed, der skulle 

 vaere de fleste fremmede Folks B0rns Skjaebne deroppe, 

 er deels overdreven, deels ligefrem usand, da det kun er 

 nogle faa danske Embedsmaend, som have maattet erfare 

 dette, og hvormeget laa saa i medf0dt Disposition eller 

 var begrundet i ganske andre Forhold, end de klimatiske? 



Fjeldenes ydre Form. Jordsmonnets Beskaflenhed. 



Faer0erne ere en Samling af heie , skarpe Bjerge, 

 med faa Dalstr0g af meget ringe Udstraekning. Man seer 

 Landet i temmelig lang Afstand tilsees; ##/?^-Fjeldet 

 kan iagttages 14 Mile borte. Mod det aabne Hav er der 

 paa de fleste Steder steile Forbjerge, nogle lodrette, ind- 

 til en H0ide af over 2000 Fod , f. Ex. Mylingur (N V-Pyn- 



