17 



maessig Skikkelse og St0rrelse. Den bekjendteste af disse 

 Huler er Zeolith-Hulen paa Naalse. Indgangen er paa 

 den vestre Side af 0en, og man kan roe et Stykke ind i 

 den, naar S0en er rolig; men dette er ogsaa en nedven- 

 dig Betingelse, da man ellers udsaetter sig for, at Baaden 

 knuses mod Klipperne paa Grund af den voldsomme Sving- 

 ning, Havet er i, naar det er presset sammen i det smale 

 Rum. Vil man laengere ind i Hulen, maa man krybe, og 

 der bliver snart saa morkt, at man maa have Fakler eller 

 Lygter til at lyse sig frem med; dog er man kommen saa 

 langt ind, at man bar kunnet hare Braendingen paa 0ens 

 0stre Side. Som Exempler paa andre Huler kunne vi 

 naevne en, der straekker sig et Par hundrede Alen ind un- 

 der den estre Side af Vide. Den er saa bred, at man 

 kan roe heelt igjennem den. Fremdeles er der ved Eide 

 paa 0ster0 en smuk Hule, der danner en gr0n Hvaelving, 

 Sidestykke til den blaae Grotte paa Capri, idet Havet ka- 

 ster et grant Skjar derind. Som en Mserkvaerdighed ved 

 de faer0iske Kyster vil jeg tilsidst naevne de saakaldte "rin- 

 knstejnar*\ der ligge taet s0nderud for Bygden Andefjord 

 (AndafjorSur) paa 0ster0. De ligge paa en skraa Steen- 

 flade ud imod Havet; den st0rste er ovenfor Vandskorpen 

 4 Favne lang og 3 Favne bred, og dens H0ide over Van- 

 det er 2 Favne, naar det er Ebbe. Disse Stene have de- 

 res Navn af, at de altid ere i en rokkende Bevaegelse, en- 

 ten Havet er roligt eller opr0rt. 



Forlade vi Kysterne , hvis Udseende man bedst iagt- 

 tager, naar man roer langs med 0erne, og begive os op 

 paa et Fjeld af nogen H0ide, ville vi derfra kunne over- 

 see de faer0iske Bjerge, kvilket e*r saa meget lettere gj0r- 

 ligt, som Havet, der overalt omgiver dem og begraendser 

 Udsigten, fremhaever Omridsene og gj0r dem tydeligere. 



2 



