19 



Imellem Fjeldene er der Dale af forskjellig Udstraek- 

 ning, eftersom Fjeldets Grundflade er st0rre eller mindre; 

 men Dalstregene blive aldrig ret betydelige, paa Grund af 

 Fjeldenes eiendommelige Form. Paa de nordlige 0er ere 

 Dalene mest indknebne, og mange af dem fortjene egent- 

 lig ikke dette Navn, da det ene Fjeld begynder, hvor det 

 andet slipper, saa at der blot er en Indsaenkning imellem 

 dem paa nogle faa Favnes Brede. Ofte gaaer Spaltnin- 

 gen ikke laenger end omtrent til Midten af Fjeldet; da hed- 

 der den et Skar (skarS). Dalene ere vaesentlig to Slags, 

 som benaevnes forskjelligt ; den ene Form hedder diihir, 

 den anden botlnur (Bund). Den farste af disse er den i 

 Bjerglande almindelige Dalform, som er aaben til begge 

 Sider; men disse ere ikke fremherskende paa Faer0erne. 

 Den bekjendteste og laengste er den, der gaaer fra Hval- 

 vik (udt. Kvalv.) paa Nord-Str0m0 til Saxin paa Nordvest- 

 Siden af samme 0. Denne Dal ligger temmelig lavt, og 

 dens starste H0ide er 200 Fod. Naar Landet kniber sig 

 staerkt sammen ved begge Ender af et Dalstr0g eller, en 

 Lavning, kaldes det et "ejdi": Saadanne Eider ere af stor 

 Vigtighed for Indbyggerne, da de saa kunne have Baade 

 paa begge Sider af 0en og altsaa vaere mindre afhaengige 

 af Veir og Vind med Hensyn til Fiskeriet. Saaledes er 

 Bygdelaget Hvalb0 paa Syder0 beliggende, Svini paa Svin0, 

 Bygden paa Naals0 o.s.v. - - Den anden Dalform er luk- 

 ket indad mod Landet ved en Bue af Fjelde eller Bakker. 

 Omkring en saadan Dal haeve Fjeldene sig oftest i Hamre, 

 og Elven, som er et nedvendigt Tilbeh0r til denne Dal- 

 form, danner hyppigt smukke Smaafosser, idet den med 

 rivende Fart styrter ned over Hamrene; men disse bott- 

 nir have dog ofte et m0rkt og alvorligt Ldseende paa 

 Grund af de heie Fjelde, som omgive dem. Som et Exem- 



2* 



