23 



genes Leiring os at antage, at Faeroerne skulde vaere 

 fremkomne ved vulkanske Udbrud, som saa Mange 

 have troet; thi der fmdes intetsteds Spor af udbraendte 

 Kratere eller andre saadanne Tegn paa vulkansk Oprin- 

 delse. Hermed er dog ikke sagt, at Ilden ikke bar havt 

 Indflydelse paa Dannelsen af Landet; tvertimod spores 

 dens Virkning tydelig paa flere Steder, navnlig hvor 

 Hoved-Steenmassen er beklaedt med en lavaagtig Hinde, 

 f. Ex. paa Naalsa, ved Hvalb0 paa Syder0 og flere Steder. 

 Enkelte Steder bedeekkes Klipperne af et saa eiendommelig 

 slakkeagtigt Lag, at det kommer til at see ud, som om 

 en Lavastr0m var skyllet ned fra Fjeldets Top og f0rst 

 standset nede ved Strandkanten ; denne lavaagtige Steen- 

 masse er fordetmeste sortegraa og bar mange Blaerehuller, 

 der ofte ere udfyldte med smukke Chalcedoner. 



Hovedmassen af de faer0iske Fjelde viser to vaesent- 

 lige Forskjelligheder, eftersom den nemlig mangier eller 

 bar glindsende Krystaller af glasagtig Feldspath. 

 Denne Forskjellighed bar overordentlig stor Indflydelse paa 

 de BjergesForm, som dannes deraf, og dermed paa hele 

 Landets Beskaffenhed. Den Steenart, som mangier 

 disse Krystaller, er den aeldste, og den fmdes isaer paa 

 Syder0, med Undtagelse af den allernordligste Deel, og 

 paa Smaa-0erne Mikjunces og Tindhobnen, som ligge 

 ved Vaag0; den anden, hvis Hovedmasse er en, ofte 

 meget smuk, Porpbyr, fmdes paa de andre 0er, og er 

 altsaa den fremherskende paa Faer0erne. Paa Grund 

 af Steenmassens Beskaffenhed ere derfor Fjeldene paa 

 Sydero ikke saa h0ie og mere afrundede end paa de 

 andre 0er, Dalene er bredere, og Jordsmonnet i det Hele 

 frugtbarere, saa at dette bliver den venligste og mildeste 

 0, endskj0ndt den bar de fleste Eiendommeligheder, som 



