ui'uldstaendigen af to pyramidale Legemer, Tudbruskene, 

 der sidde paa den overste Rand af Ringbruskens omtalte 

 Plade, og den 0verste Deel af Strubehovedets bageste Flade 

 bliver saaledes aaben. Vi see fremdeles, at Indgangen til 

 Strubehovedet bliver daekket ved en fortil fastheeftet, men 

 bagtil fri Klap, Strubelaaget, der, naar den er lukket, 

 formaaer at forhindre alle faste eller flydende Substantser 

 fra at traenge ind i Strubehovedets Huulhed, medens der- 

 imod Strubehovedets nederste Flade har en rundagtig Aab- 

 ning, der umiddelbart f0rer ind i den nedenfor liggende 

 Luftrerskanal. Vi see disse omtalte Bruskdele indbyrdes at 

 vaere forenede ved blede Baand, der tilstede en Bevaege- 

 lighed af de enkelte Brusk, medens Bevaegelserne selv 

 fremkaldes ved forskjellige smaa Muskier, der fra Skjold- 

 brusken straekke sig til Ringbrusken eller fra denne til 

 Tndbruskene. Vilde vi nu skjaere Strubehovedet op for at 

 undersege de i dets Huulhed beliggende Dele, vilde den 

 indvendige Flade sees overalt at vaere beklaedt med en fiin 

 Sliimhinde, og vi vilde see denne Sliimhinde danne Folder 

 ind i Strubehovedets Huulhed, hvoryed denne ligesom de- 

 les i flere enkelte Afdelinger. Undersoges disse Folder 

 narmere seer man, at de, langs Siderne af Strubehovedet 

 og fasthaeftede til disse, straekke sig fra Adamsaeblets forreste 

 skarpe Rand til Tudbruskene under Form af langagtige 

 Baand, der 2 i Tallet paa hver Side danne en aabent- 

 staaende Spalte imellem sig. Det averste Par af disse Baand 

 er mindre og blodere end det nederste og i det Hele af 

 en meget underordnet Betydning med Hensyn til Stemme- 

 dannelsen, medens derimod det nederste Par har en h0jst 

 vaesentlig Betydning for denne og derfor fortjener en naer- 

 mere Beskrivelse. Disse nederste Baand, de egentlige 

 Stemmebaand, der som sagt straekke sig eet paa hver 



