38 



ling af de herhen herende reent physiske Forhold, af Bestem- 

 melserne for den svingendeStrengsLaengde, dens Svingnings- 

 knuder o. s. v. , tilkommer det ikke Physiologien at give, 

 derimod tilkommer det denne at oplyse, hvorledes det gaaer 

 til, at et vist Antal Svingninger opfattes som Tone og 

 ikke som enkelte Lyd, thi dette maa beroe paa et saereget 

 Forhold ved vort Ore. leg f01er mig saameget mere op- 

 fordret til her korteligen at oplyse dette, som Physiologerne 

 ialmindelighed have overseet dette for Stemmens Physio- 

 logi vigtige Punkt, og vil jeg da, for bedre at lade Dem for- 

 staae dette Sp0rgsmaal, tillade mig at gjenkalde i Deres Erin- 

 dring det bekjendte Experiment, at man ved at svinge et 

 glodende Legeme rundt i en Snor seer en fuldstaendig 

 Ildring, thi Grunden er i begge Tilfaelde ganske den 

 samme, nemlig den, at Indtrykket paa Seenerven og 0re- 

 nerven vedvarer en vis Tid, selv om den Gjenstand, der 

 frembragte Indtrykket, har ophert at vaere til paa det Sted, 

 hvor den ferst indvirkede paa vort Syn eller Horelse. Der- 

 for see vi en heel gledende Ring, uagtet det gledende 

 Legeme bestandigen kun kan vaere paa eet Sted i Ringen, 

 og derfor h0re vi en enkelt Tone, uagtet det tonende Le- 

 geme kun kan frembringe enkelte adskilte Lyde. 



Vi have i det Foregaaende som lydgivende Legeme 

 kun naevnet en udspaendt Streng, men Enhver veed, at 

 mangfoldige andre Slags Legemer ogsaa benyttes som 

 tonefrembringende ; man har foruden Strengeinstrumenterne 

 saavel de saakaldte Mundinstrumenter som Tungeinstru- 

 menter, ved hvilke de selvsamme physiske Love for Tone- 

 frembringelsen ere gjeldende og kun forsaavidt modificerede 

 ved de enkelte, som det ved Mundinstrumenterne f. Ex. 

 Flejten, Trompeten er den i Instrumentet 'indeholdte 

 Lufts0jle, der ved Anbla?sningen saettes i Svingning og 



