39 



derved fremkalder Tonen, medens det ved Tungeinstru- 

 menterne f. Ex. Klarinetten, Oboen er en tynd Plade, 

 den saakaldte Tunge , der saettes i Svingninger. Sporgs- 

 maalet bliver nu kun, med hvilken af disse forskjellige In- 

 strumentarter Stemmeorganet naermest maa jevnfores, og 

 Besvarelsen vil ikke kunne vaere vanskelig, naar man erin- 

 drer sig, hvad vi alt have oplyst, at Stemmeredskaberne 

 bestaae af en luftholdig Saek, Lungerne, hvorfra Anblaes- 

 ningen skeer, idet Luften ved Udaandingen stodes ud, af 

 et paa Siderne heelt aflukket Ledningsr0r for Luften, Stru- 

 ben, og endelig af to let svingende Hinder, Stemmebaan- 

 dene, der saettes i Svingninger ved den udaandede Luft, og 

 som efter Behag kunne gjares slappere og strammere, 

 langere og kortere. Man vil nemlig da strax kunne ind- 

 see, at Stemmeorganet naermest maa vaere et Tungeinstru- 

 ment, hvor Stemmebaandene spille den selvsamme Rolle 

 som Tungen ved Tungeinstrumenterne. Uden denne Tunge 

 fremkommer ved Klarinetten aldeles ingen Tone, men uden 

 Stemmebaandene fremkommer heller ingen Stemme, thi 

 anbringer man paa selve Struben, altsaa nedenfor Stemme- 

 baandene, et Hul, hvorigjennem den fra Lungerne kom- 

 mende Luft kan str0mme ud, udslukkes al Stemme, indtil 

 dette Hul tillukkes, og Luften derved tvinges til at passere 

 gjennem Stemmeridsen forbi Stemmebaandene, hvorved den 

 faaer Lejlighed til at saette disse i Svingning. Anbringes 

 derimod et saadant Hul paa Luftvejen over Stemmebaan- 

 dene, vedbliver Stemmen. Saadanne . unaturlige Aabninger 

 paa Luftvejen forekomme Ikke saa sjeldent, idet det 

 f. Ex. ofte bliver nedvendigt for Laegen at anbringe en 

 Aabning paa en Patients Luftror for at skaffe ham den 

 til Aandedraettet n0dvendige Luft, naar en mekanisk Hin- 

 dring herfor et eller andet Sted er indtraadt, eller idet 



