50 



h0rer nedvendig en ved Stemmebaandene frembragt Tone, 

 eftersom Stemmen ellers ikke vilde udslukkes ved et Hul 

 paa Struben nedenfor Stemmebaandene (see ovenfor) ; men 

 Stemmebaandene alene kunne heller ikke frembringe noget 

 Bogstav, men kun den til Bogstavet svarende Tone, hvis 

 videre Omdannelse til en Vokal da skeer ved Tonens For- 

 plantning og Behandling af Mund- og Naesedelene, thi 

 ellers vilde man ikke kunde frembringe enhver Vokal paa 

 een og samme bestemte Tone. Naar denne Sammenhaeng 

 ret er opfattet, vil man kunne forstaae Forskjellen mellem 

 selvlydende og medlydende Bogstaver, mellem Bogstaver, ved 

 hvilke fortrinsviis Stemmebaandene ere virksomme,og Bogsta- 

 ver, ved hvilke Munddelenes Virksomhed bliver det fremtrae- 

 dende, navnligen som forandrende eller afbrydende Lyden, og 

 man vil kunne sige, at Modificationen af Resonantsen af den 

 frembragte Tone ved Hjelp af Mund- og Naesehulen giver 

 Vokaler, men den Maade hvorpaa man vedLa3berne, Taen- 

 derne, Tungen o. s. v. lader Tonen begynde eller here op, 

 giver det, man kalder Konsonanter. Man seer saaledes, 

 at den eneste Forskjel mellem Vokaler og Konsonanter 

 bestaaer deri, at Stemmebaandene ved de ferste virkelig 

 frembringe en Tone, ved de sidste ikke, at Sproget be- 

 staaer i Benyttelsen af de forskjellige Dele, der staae i 

 Forbindelse med Luftvejene, til artikulerede Lyde, der ikke 

 alene frembringes af Luftreret, men af alle de forskjellige 

 Dele af Mundnaeseroret, og man liar saaledes Sproget i det 

 Hele faerdigt. 



Vilde vi imidlertid ikke blive staaende herved, men 

 gaae lidt naermere ind paa det, vi have erklaeret for at 

 vaere Physiologiens Opgave med Hensyn til Sproget, nem- 

 lig Fremstillingen af de forskjellige Formforandringer af 

 Luftvejene i det Hele ved Dannelsen af Bogstavlydene, 



