52 



rede, ikke kunne frembringes lydeligen, men maae for at 

 blive lydelige stette sig paa en foregaaende eller efter- 

 felgende Vokal. Disse Bogstavers physiologiske Dannelse 

 er det meget vanskeligere at forklare end Vokalernes, idet 

 deels flere Organer ere deelagtige i deres Frembringelse, 

 og det deels her er umuligt at studere dem neje 

 paa sig selv foran et Spejl, eftersom nemlig de forreste 

 Dele afMunden ved deres Udtale stille sig saaledes, at de 

 bageste Dele daekkes, og man altsaa kun kan komme til 

 Kundskab om disse bageste Deles Forandringer ved den 

 usikkre subjektive Folelse. Det vil derfor ikke kunne undre 

 Dem, at Physiologernes Angivelser herom ere meget 

 forskjellige, eftersom saeregne Vanskeligheder ere tilstede. 

 Som den lettest fattelige skal jeg her tillade mig at gjen- 

 give Dem (efter Prof. Eschricht) den, efter hvilken Konso- 

 nanterne inddeles i: 1) saadanne, der beroe paa en fuld- 

 kommen Afspaerring af Luftstrommen. hvad enten nu dette 

 skeer ved Lasberne mod binanden (hvorved heres B og P), 

 ved Tungespidsen mod Ganen (D og T) eller ved Tunge- 

 roden mod Ganen (G og K) ; 2) i saadanne, ved hvilke den 

 ved Munddelene afspaerrede Luft stedes op i Naesen (M og N), 

 og 3) saadanne, der dannes ved en ufuldstaendig Spaerring 

 af Luftstr0mmen, hvorved Tonen faaer en eller anden Bi- 

 lyd (C, F, S, X). Paa en ganske saeregen Maade udtales 

 L og. R , idet den farste frembringes ved at saette Tunge- 

 spidsen op mod Ganens forreste Deel, den anden ved at 

 lade Tungen vibrere mod Ganen. Endelig frembringes 

 Bogstavet H ved en forstaerket Udaanding i Begyndelsen af 

 en Stavelse. 



Saaledes er Mekanikken for de enkelte Bogstavers 

 Udtale; denne maa noje overholdes for at faae den rette 

 Udtale af et Sprog, men den er selvf01geligen ikke 



