60 



1. 

 Planteindividet og dets Forhold til Arten. 



Ligesaa simpel ogbestemtsom Individualitetenfremtraeder 

 hosDyrene (idetmindste i de h0iere Dyrklasser),ligesaatvetydig 

 ogtvivlsomaabenbarerdensighosPlanterne: ,,overalt," som 

 A d. S t e i n h e i 1, en franskBotaniker, udtrykker sig i en Af hand- 

 ling over dette ^Emne, ,,smutter den fra os, hvor vi 

 troeatvaerepaaNippet tilatgribe den," jaidenGrad, 

 at det vel endog bar forekommet mangen Forsker, at der 

 hos Planten ikke lod sig noget andet Individ fastholde end 

 det, som fremtraeder i hele Arten. Hvad der f0rst vanske- 

 liggjor Opfattelsen af Planteindividet som en Enhed eller 

 som et morphologisk Hele, er den Delthed ogDelelig- 

 hed, som er tilstede i de forskjellige Led af Plantens Bygning 

 idet hintuop!0selige Sammenhold og bin gjennem- 

 gribende Vexelvirkning , som \i hos Dyret ere 

 vante til at forbinde med Begrebet om den individuelle Or- 

 ganisme, intetsteds viser sig for os hos Planten. Allige- 

 vel er der, naar vi gaae ud fra en Sammenligning med 

 Dyret, et naerliggende Tilknytningspunkt for Opfattelsen af 

 Planteindividet. Hos de hoiere Dyr fremtraeder nemlig In- 

 dividet altid som et ved Kj0nsavling opstaaet Led af 

 Generationsraekken, og netop dette lader sig, naar vi see 

 bort fra Planterigets laveste Trin, [paa hvilke en Kj0ns- 

 avling enten slet ikke eller ikke afgjort finder Sted, an- 

 vende paaPlanterne. Uden forelebigt at klare detSp0rgs- 

 maal, om det saaledes opfattede Planteindivid 

 virkeligt er analogt med det dyriske Individ, 

 maae vi f0rst bemaerke, at skal en saadan Opfattelse con- 

 seqvent gjennemf0res, saa fordrer den antaget, at alle ikke 

 ved Kj0nsavling (Befrugtning) , men ved en eller anden 

 Slags vegetativ Deling opstaaede Plantestaengler ikke ere 



