72 



Dannelseskredse , de synlige Celler, Smaablaerer, Smaa- 

 kugler eller Monader, saette det dede Stofs usynlige In- 

 divider, forat fremstille Planterne som en blot Forbindelse 

 af hinanden tiltraekkende og frastodende, sig forenende og 

 adskillende Atomer. Vil man virkeligt ved Individuum*) 

 forstaae noget aldeles Enkelt og Udeleligt, saa er dette den 

 sid&te Tilflugt, men en Tilflugt, ved hvilken man vel kan 

 naae til Forestillingen om et Individ, men ikke et Plante- 

 individ, hvilket sidste saaledes opfattet faldt sammen med 

 den Individualitet , som ethvert Stof i den legemlige Til- 

 vaerelse besidder. Men, om vi end vilde gjere Afkald 

 paa Planternes speciflske Individualitet, saa kunde dog 

 Tvivlen haenge sig fast selv endnu ved dette Slutnings- 

 punkt for Fortsaettelsen af naturlige Individer; thi selv de 

 alle Legemer failles smaa Urdele, Materiens Individer eller 

 Atomerne, staae som saadanne ikke fast. Intet 0ie bar 

 sect dem, ja man taenker ikke engang paa at betragte 

 dem som en Gjenstand for direkte lagttagelser ; at antage 

 deres Tilvaerelse er snarere en Hypothese , som bar til 

 Hensigt at komme Forestillingen om Bevaegelse og chemisk 

 Forbindelse tilhjaelp og at gjore Beregningen af dennes 

 Forhold anskuelig, og man kan vel opkaste det Sp0rgs- 

 maal, om de samme Phaenomener ikke ogsaa lade sig for- 

 klare under Forudsaetning af Continuitet, Udvidelsesevne og 

 Gjennemtraengelighed. Hvorledes det end hermed forholder 

 sig, f0rer Spergsmaalet om Atomerne i ethvert Fald ud 

 over Gjenstanden for en botanisk Undersogelse , og bar 

 Bestemmelsen af Planteindividets Begreb virkeligt intet 

 andet Holdepunkt end dette sidste, saa maa man over- 

 hoved opgive denne. Det Sp0rgsmaal, hvortil vi ere 



*) ,,Indmdua" kalder Cicero Atomerne. 



