67 



Planter i Form af smaa Kimleg (Bulbiller) paa hvilketsom- 



helst Sted af hele Overfiaden. Ogsaa Staenglen bar under 



i 



givne Forhold den Evne at frembringe saakaldte Adventiv- 

 knopper ikke blot paa det ved Bladets Stilling bestemte 

 Sted (Bladbjernet) , men ogsaa paa hvilkesomhelst andre 

 Steder, en Evne, som i mange Tilfaelde ogsaa Roden deler 

 med den. De mest forskjelligartede Dele afPlanten kunne 

 da saaledes, hvor Dannelsesslim (Cambium) er tilstede, lade 

 Planten gjenfodes af sig. Herpaa grunder sig denSchul- 

 zeske Laere om Anaphyterne som Planteled, ,,der 

 kunne fortsaette et selvstaendigt Liv, spire og videre ud- 

 vikle sig efterat vaere adskilte fra Planten," og som derfor 

 bleve betragtede som de egentlige Individer, som de sande 

 Grundformer eller morphologiske Elementer, ved hvis for- 

 skjelligartede Sammenssetning de ssdvanligvis saakaldte 

 Organer (Rod, Staengel og Blad) blive dannede, ved hvis 

 Gjentagelse hele Plantestaenglen bliver opbygget og fornyet 

 i det Uendelige. 



Men hvor er Anaphyternes Graendse? Hvor skal man 

 drage Linien, der skal begraendse alle de Punkter af Rod, 

 Staengel ogBlad, af hvilke nye Dannelser kunne fremgaae? 

 Du Petit Thouars*), der allerede tidligere bar ud- 

 viklet Anskuelser i Lighed med Laeren om Anaphyterne, 

 seger at bestemme Individernes Graendser efter Traevlerne 

 eller Karbundterne, idet ban i ethvertBundt eller en- 

 hver TraevI, der som saadan er uafhaengig af de andre og i sig 



*) Essais sur la venation considirte dans le de"veloppement des 

 bourgeons (1809). IVlan sammenholde der f. Ex. pag. 174: ,,C'est 

 done le bourgeon en qui reside touie l'e"nergie ve'ge'tale; aussi le 

 regarde-t-on depuis long-temps continue un individu .... je cr< is 

 que chaque fibre ve"gtale est un Individu, puisqu'elle a en 

 soi, ind^pendamment des autres, les moyens d'accroissement, de 

 conservation et de reproduction." 



5* 



