66 



med forskjellige Modifikationer blev udfertt. Ex. af Agardh, 

 Engelmann, Steinheil og Gaudichaud, hvilken Sidste 

 kalder del til Planteindivid opheiede Led af Skuddet ,,Phy- 

 ton u , og tillaegger det, foruden Stengel og Blad, endnu en 

 Rod, ved hvilken det skal forbinde sig med de forud- 

 gaaende ,,Phyter", ligesom den f0rste Phyton (Kimen) med 

 Jorden. En lignende Opfattelsesmaade laegge ogsaa Steen- 

 strup*) og Forbes til Grand for deres Sammenligning af 

 Plantens og de lavere Dyrs Generationsvexel. 



Men selv paa dette Trin kunde Planteindividets Be- 

 graendsning ikke blive staaende , thi ogsaa Skuddets over 

 hinanden byggede Led eller Etager ere ikke paa den 

 Maade simpelt organiserede , at de jo atter selv frembyde 

 Afdelinger, der paa lignende Maade som de hele Led 

 opnaae en vis Selvstaendighed , ligesom de ogsaa under 

 givne Forhold kunne udvikle sig til Dannelsescentrer for 

 nye Staengler. Om man ogsaa bar bestrabbt sig for at be- 

 tragte Staengelleddet blot som Bladets nederste Del eller 

 omvendt Bladet blot som StaBngelleddets 0verste Del, for 

 ikke endnu engang at lade Phyterne falde fra hinanden 

 i relativt selvstandige Led, saa er dog saameget vist 

 og dette er os her f0rst og fremmest af Vigtighed, 

 at hver enkelt af begge Dele for sig alene bar Evnen til 

 at frembringe nye Planter, ja, at selv denne Evne igjen 

 er fordelt paa forskjellige, snart regelmaessigt, snart tilfael- 

 digt bestemte Steder af samme. Det er bekjendt, atBla- 

 d e t af Bryophyllum frembringer Smaaskud paa enhver Tak 

 af dets Rand, hvorimod mange L0gplanters visnende Blade 

 (t. Ex. Eucomis regia, Ornithogalum thyrsoides) avle nye 



*) Ovenstaaende gjengiver ikke ganske neiagtig Steenstrups Opfattelse 

 af Planten, saaledes som den er fremstillet i bans Bog om 

 Generationsveielen, (den danske Text S. 69). 



