135 



som den nys blev beskreven efter umiddelbar lagttagelse for 

 enkelte Arter. At der derhos kan vise sig mangfoldige 

 mindre vaesentlige Forskjelligheder, lader sig forud for- 

 mode og er tildeels endog allerede udfundet. Medens 

 f. Ex. enkelte Iktearters kongegule Orme umiddelbart blive 

 Ammer for Iktelarver, blive andre Arters det kun middelbart 

 gjennem en Yngel af Ammer, og de kaldes da ,,Gammel- 

 ammer". Fremdeks udvikles Haleikterne undertiden (som 

 Prof. Steenstrup bar iagttaget) allerede indeni Ammelege- 

 met til fuldstandige Ikter, skjandt de i Reglen ferst gjen- 

 nemgaae denne sidste Udvikling indeni det fremmede 

 Legeme, hvori de ere bestemte at leve som Snyltedyr. 

 Under dette deres Snylteliv er det udelukkende, at den 

 egentlige Forplantelse finder Sted, og i Overeensstemmelse 

 dermed gaaer deres sidste Udvikling naesten udelukkende 

 ud paa Forplantelsesredskabernes Dannelse. En Cercarie- 

 krop kan siges at vaere en Ikte utien Kjensdele. 



Til yderligere Oplysning heraf ville vi endnu see hen 

 til en af Prof. Siebold iagttagen Haleikte, Cercaria armata, 



Fig. 16. 



Fig. 16. (A fra Bugfladen, B fra 

 Siden). Forrest paa Legemet sees 

 Mundens Sugeskaal (a), der tilkom- 

 mer alle Sugeormene i Lighed med 

 Iglerne; laengere tilbage paa lUi-- 

 fladen en anden lignende (b), hvorved 

 denne Haleikte viser sig som Larve 

 til en Distoma. Fra Mundaabningen 

 udgaaer den simple, gaffelformede 

 Tarm (c c); den bag i Kroppen 

 liggende Kjertel (d) tydes som Nyrer. Alle disse Dele ere 

 omtrent ligesaa vidt uddannede som hos den modne Ikte; 

 kun Kjensdelene mangle. Derimod findes her, som for- 



