138 



dommelig for Mennesket. Af den ferste nemlig den brede 

 Baendelorm, Bothryocephalus latus, der er temmelig al- 

 mindelig hos Befolkningen i det 0stlige og sydlige Europa; 

 af den anden den almindelige Baendelorm, Taenia soliiwg, 

 der naesten alene forekommer i det nordvestlige Europa 

 og saaledes ogsaa her i Landet. 



Enhver veed, at en Baendelorm almindeligviis bestaaer 

 af en lang baendelformet Krop, der meer eller .mindre 

 skarpt er deelt i en Reekke Led og henimod den ene Ende 

 bliver lidt efter lidt smallere og utydeligere ledet, tilsidst 

 liig en ganske lynd Stilk, paa hvis Spidse sidder en lilie 

 knopformet Deel, af Sterrelse som et lille Knappenaals- 

 hoved ; man kalder ' den Hovedet. Med dette Hoved sidder 

 Dyret fast i Tarmens Sliimhinde henad Maven til , medens 

 den baendelformede Krop, der kan vaere indtil 10 Alen 

 lang, haenger frit ned i Tarmen. 



Baendelormenes indre Bygning svarer paa den ene Side 

 til Blsereormenes , paa den anden til Sugeormenes. Ho- 

 vedet er navnlig bos Taenierne endog i Eet og Alt bygget 

 som bos bine Blaereorme (Fig. 1, 6 og 7), bar altsaa fire 

 Sugeskaale, forsynede med egne Muskeltrevler, beelt fortil 

 en Snabel , besat med en dobbelt Krands af Kroge og ved 

 IMuskler istand til at skydes ind og ud (see Pag. 114 og 

 117). Under Huden og dens Muskeltrevler findes ogsaa 

 overall de samme Kalkceller, som vi have laert at kjende 

 bos Blaereormene. Men i Lighed med Sugeormene have de 

 desuden i deres ledede Krop sseregne Ernaeringsr0r, der 

 deels svare til en Tarm, deels til et Karsystem. Hos Tae- 

 nierne gaaer navnlig et saadant ret anseligt R0r paa hver 

 Side af Kroppen langs ned gjennem alle Ledene; ved 

 hvert Led isaer ere de forenede ved en Tvergang. Hvert en- 

 kell Leds Lighed med en Sugeorm viser sig ogsaa iHenseende 



