194 



nogen at undslippe. Andre igjen have opstillet den For- 

 modning, at de, siddende roligt paa samme Plet, med 

 Foden udtrak en Traad, der flagrede i Luften, til den fandt 

 et Holdepunkt, men uafseet fra at Befsestelsen af den frie 

 Ende ikke kan gaae saa let for sig, er jeg efter mine lagt- 

 tagelser tilbeielig til at naegte, at nogensinde en Traad 

 udgaaer, naarDyret ikke bevaeger sig eller ved en udvortes 

 Kraft er sat i Bevaegelse. Som saadan er Vinden vistnok 

 meget ofte behjselpelig , idet Dyret lader sig gribe af den 

 og med det Samme udspinder en Traad. Paafaldende er 

 det allerede at see , hvor let en ^Edderkop giver Slip paa 

 sit Fodfaeste; det skeer strax ved den mindste Bererelse 

 eller Overraskelse , i et Nu ligger den paa Jorden 

 uskadt, thi Traaden, hvormerl den heisede sig ned, sidder 

 endnu fast oppe i Heiden. Ved alle de smaa ^Edder- 

 kopper, der ligesom flyve om i Luften, er denne Forkla- 

 ring maaskee fyldestgjorende, Korsaedderkoppen er derimod 

 tyk og svaer og spinder netop mod stille Veir de laengste 

 Traade , hvorfor den regnes med blandt de mange Veir- 

 propheter. Her synes altsaa foregede lagttagelser i det 

 Frie at vaere nedvendige for at oplyse det Gaadeftilde 

 herved. 



Den Hurtighed, hvormed Dyret kan fuldfere et sligt 

 Naet af stundom henved en Alens Diameter, er beundrings- 

 vsardig; edelasgges det den ene Dag, staaer der alt et nyt 

 udspaendt den naeste Morgen. Er Beskadigelsen af ringere 

 Betydning. udbedrer den dog hellere det gamle. Er det 

 anlagt over en befaret Vei, kan det haendes, at den hver 

 Dag maa lave sig et nyt Naet. Konstruktionen vidner om 

 en naesten mathematisk Neiagtighed. Hovedtraadene , der 

 anlaegges farst og skulle baere hele Naettet, udmaerke sig 

 ved deres Tykkelse og Styrke ; 10rst naar Dyret bar pr0vet 



