201 



gjere Jorden frugtbar, deels at disse Steder ikke ere saa 

 meget udsatte for Stormen, som man skulde formode. 

 Naar nemlig Vinden blseser fra Seen, steder den an mod 

 den lodrette Klippe paa ethvert Punct i dens hele Heide; 

 derved drives Luftstremmen med stor Kraft opad, men 

 ved Toppen af Bjerget meder den den udenfra kommende 

 Strom under en Vinkel,, og nu gjer den en Diagonal- 

 Bevaegelse udover Bjergets Top, hvor der altsaa er stille, 

 medens det stormer ude paa Havet og laengere inde paa 

 Bjergsletten. Paa Grund af Stormen og Havtaagen kan 

 der ikke findes vildtvoxende Tracer paa Faereerne, ligesom 

 heller ikke paa Hetland, og de Forseg, som ere anstillede 

 med at opelske dem, ere mislykkede; thi saasnart deres 

 Grene naaede op over den Indhegning, hvormed de vare 

 omgivne, d0de de ud. Imidlertid har man ikke opgivet 

 dette Haab endnu, da navnlig Ask og Ren trives godt 

 paa Hetland, og af denne sidste seer man ogsaa enkelte 

 Steder i Thorshavn ganske kjenne Exemplarer. Der gaaer 

 det Sagn, at der i fordums Tid var Skov paa 0erne; 

 men hellig Olaf bandede den bort, da Mikjunaes-Boerne, 

 for at slippe for at betale Skat, vilde lyve deres Land 

 fattigere, end det er. Virkelig finder man endnu friske, 

 boielige Ener af 4 6 Alens Laengde i T0rvemoserne , 

 medens det samme Trae nu kun naaer nogle faa Tommer 

 over Jorden, og ellers kun nogle forkrobne Dverg-Pile staae 

 hist og her paa Fjeldene. 9 



Den faeroiske Vegetation er en heinordisk Flora og har 

 et vist ringe Antal (146) S tarn-Planter, herende fornemlig 

 til Korsblomsternes , Maskeblomsternes, Kurvblomsternes, 

 Graessenes ogHalvgraessenes Familier, og disse har den 

 tilfaelles med Island og Hetland. Af disse Planter ere dog 

 de allerfleste (110) saadanne, som tillige findes over hele 



