213 



Blomsterne paa de aabne Skovpletter. Men nu Raeve, 

 Barer, Agerhens og de andre Dyr, som leve paa de danske 

 Marker? Ja, af dem fattes ogsaa mange, fordi de, som 

 grave, f. Ex. Muldvarpen og Raeven, ikke kunne lade sig 

 neie med den tynde Jordskorpe, og Haren bar sikkert 

 ikke Plads nok til at bevaege sig paa de ubetydelige Straek- 

 ninger, ligesom Klimaet og den iuldkomne Mangel paa 

 Krat vel ogsaa vilde genere den; thi medens baade Rarer 

 og Raeve, rigtignok i en hoinordisk Form, som Snee- 

 Hare og Fjeld-Raev, findes i Overfledighed paa Island 

 og Grenland, er der ikke en eneste paa Fa3r0erne, lige- 

 saa lidt som noget Rensdyr. Ligesom derfor Mangelen 

 paaSkov er Hovedgrunden til, at vi paaFaereerne mangle 

 mange danske Dyr, er Beliggenheden i Havet og 

 isaer den ringe Udstraekning vistnok Aarsag i, at flere 

 Dyre-Arter, ja Slaegter og Familier, som findes baade i 

 Norge, paa lignende Brede, og paa Island, ikke traeffes 

 paa Faereerne. Men den samme Omstaendighed, som frem- 

 bringer denne Mangel, lader os finde en Deel Dyr der- 

 oppe, som ikke traeffes paa de naevnte Steder, ja vi traeffe 

 her flere aldeles eiendommelige Former. Medens jeg der- 

 for kaldte Faereernes Flora en hainordisk (boreal), saa 

 gjaelder dette vel ogsaa om disse 0ers Fauna, dog saaledes, 

 at den o'ceaniske Characteer, betinget ved Havet, er 

 aldeles fremherskende, og de meget nordligeDyr, som 

 Snee-Hare, Fjeld-Raev, Nar-Hval, Kaskelot, Jagt-Falk, Snee- 

 Ugle o. s. v., deels slet ikke findes her, deels i hvert Fald 

 kun tilfaeldigviis lade sig see. I Almindelighed kunne vi 

 altsaa sige om Dyre-Livet paa Faereerne, at det fortrinsviis 

 bevaeger sig i Havet deromkring, og af de Dyr, som op- 

 holde sig paa Landet selv, ere de Former overveiende , 

 som hente deres Naering fra Havet, hvorimod de, 



