152 



bevasger sig undertiden ret livligt og traekker sine Kroge 

 frem og tilbage. Ved Hjelp af disse Kroge t0r det vel 

 antages, at det lille Vaesen under gunstige Betingelser 

 maa kunne bore sig ind i et andet Dyr og bane sig Vei 

 til et af dettes dybereliggende Organer; men i hvilketDyr? 

 mon i de store varmblodige Dyr , hvori de tilsvarende 

 Blaereorme pleie at snylte? eller maaskee ferst i mindre 

 lavere Dyr, ligesom jo nine Tetrarhyncher synes at til- 

 bringe deres ferste Livsstadier i Havets Krebsdyr, Snegle 

 og Orme (Pag. 144)? Et Par lagttagelser syntes at tale for 

 den sidste Formodning. 



For nemlig at gjenkjende Taenieembryet, hvis man til- 

 faeldigviis skulde st0de paa det i dets tidligste Livsleb 

 udenfor JEgget, syntes man at have et sikkert Maerke i 

 bine tre Par Spyd eller Kroge (Fig. 20). Ti Aar efter 

 disses Opdagelse paa det i^Egget indsluttede Taenieembryo 

 fandt nu virkelig Prof. F. Stein i Tbarand indeni nogle 

 Meelorme (Larven af Tenebrio molitor) en ny besynderlig 

 Form af smaa Snyltedyr. I deres forreste Deel havde de 

 Fig. 21. ( see Fig. 21) en vis Lighed med en Echino- 

 kok, forsynet med fire Sugeskaale (a) og en 

 krogbesat Snabel, hele Hovedet indtrukket i 

 det hule Fosterlegeme ( b ) ; men til denne 

 deres forreste Deel var faestet en lang Hale 

 (c), og paa denne haleformede Deel sad 

 bine 6 Spyd, Taenieembryonernes Kjendemaerke. 

 De vare stillede ganske uordentligt, altsaa alle- 

 rede lesrevne fra deres naturlige Leie, deres 

 egentlige Bestemmelse var allerede opfyldt. 

 Denne lagttagelse offentliggjordes f0rst i 1852, 

 og den mindede om en anden lignende, som 

 Siebold havde gjort et Par Aar tidligere (1850). 



