166 



Axe, eller med andre Ord, Svaermsporen bevaeger sig 

 dreiende. Dreiningen skeer i Retningen fra Venstre til 

 Heire. Ved hvilke Redskaber skeer Bevaegelsen? Del 

 varede laenge , f0rend Unger fik 0ie paa dem. Svaerm- 

 sporerne syntes ham aldeles at mangle Bevaegelsesredska- 

 ber; den Omstaendighed , at Smaadele der kom i deres 

 Naerhed, derved geraadede i en hvirvlende Bevaegelse, 

 lod ham imidlertid ane, at der var Fimrehaar tilstede, 

 hvis Bevaegelser bleve synlige paa de omgivende Smaadele ; 

 for at faae 0ie paa dem blandede han Vandet med en 

 fortyndet Jodopl0sning ; denne Gift lammede hurtig Svaerm- 

 sporen, og den viste sig nu aldeles daekket af fine Haar. 

 Hvorlaenge bevaegerSvaermsporen sig? eller for at tale 

 med Unger, ,,hvorlaenge nyder den sin dyriske Tilvaerelse?" 

 det varer kun nogle Timer, derefter bliver den ubevaegelig 

 og fastsiddende. Naar dette 0ieblik naermer sig, bliver 

 Pauserne, da den synes at udhvile sig efter sine Vandringer, 

 stedse laengere; omsider indskraenkes al Bevaegelse til 

 enkelte Traekninger, hvorpaa den for stedse bliver ubevaege- 

 lig. Den har imidlertid naermet sig til andre Legemer, 

 hvortil den stetter eller faester sig. Med det samme for- 

 andres dens Udseende og Form, dens glasagtige og gjen- 

 nemsigtige Hud bliver rynket og foldet og derved mindre 

 gjennemsigtig , Fimrehaarene traede tydeligere frem og vise 

 sig naesten som strittende B0rster; den er nu ikke mere 

 aegformig, men kugleformig og begynder at spire, idet 

 den udvider sig og forages i Omfang, hvorved den faaer 

 Udseende af en rerformig Saek (Fig. 3, r). Naar en Svaerm- 

 spore har forladt Modercellen , bar den en Laengde af 

 TTJTTO Deel a f en Tomme. Et D0gn efter var den 

 udvoxet til en Laengde af T iJu Deel af en Tomme. Efter 



