168 



pletvis daekke Vandfladen overall i ferske Vandsamlinger, t. 

 Ex. paa Stadsgravene, med et flosset grent Overtraek; ved 

 at rode deri med Haanden maerker man, at de have Form 

 af Traade, som kunne vaere enkelte eller grenede, ere grenne 

 af Farve og bestaae af en enkelt Had Celler, der i ung Tilstand 

 ere fyldte med en gren Slim. Svaermsporen danner sig 

 paa folgende JYIaade: den gronne Slim er i Begyndelsen 

 aldeles jevn og flydende, men bliver med Tiden kor- 

 net; den kornede Sliim deler sig, og herved opstaaer 

 Sporerne , der til visse Tider komme i en mylrende 

 Bevaegelse. Paa samme Tid opsvulmer Cellehinden paa et 

 Sted, og der danner sig her enBlaere, hvorigje'nnem Sporerne 

 s0ge ud, efterat de i nogen Tid have bevaeget sig omkring 

 i Cellen. I Begyndelsen traenge de i Mrengde og med 

 Lethed ud; de tilbageblevne, som svserme omkring i den 

 rummelige Celle, have langt sterre Vanskelighed med at 

 slippe ud, og det er ferst efter flere Anl0b mod Celle- 

 vaeggen, at det lykkes dem at finde Udgangen. Svaerm- 

 sporerne ende fortil i en Spids, der kaldes Naebet; denne 

 er ikke gren som den evrige Svaermspore, men bleg af 

 Farve. Agardh formodede, at Naebet var forsynet med 

 Fimrehaar, skjent det ikke lykkedes ham at faae 0ie paa 

 dem. Efter riogle Timers Bevaegelse, under hvilken Naebet 

 stedse er vendt fremad, faester Svaermsporen sig forat spire. 

 Svaermsporerne samle sig da gjerne i Masse , og Spiringen 

 indledes derved, at Naebet laegger sig op til en fremmed 

 Gjenstand. Vaexten er en ensidig Forlaengelse uden nogen 

 Rodudvikling (Fig. 5); f0rst deler Modercellens Indhold sig 

 i to Portioner, og senere deler selve Modercellen sig i to 

 Celler, af hvilke den ene atter deler sig, og ved denne 

 gjentagne Deling forlaenger den unge Plante sig saaledes, 

 at den snart har samme Form og Storrelse som Moder- 



